prot · GE0977 · 1991-03-13 00:00:00 — I reservation nr 10 gällandesvanskuperingsförbudet har vi moderatertillsammans med folkpartirepresentanterna iutskottet begärt en utvärdering av konsekvensernaav beslutet angående svanskuperingsförbudet.Orsak till detta är de praktiska konsekvenser sombeslutet fått för berörda hundar genom skador ochökat lidande som drabbat dem, men också genomeffekterna inom aveln och tillgången på brabrukshundar i framtiden.Riksdagens beslut om förbud mot svanskuperingsades bero på omsorg om djuren. kan vi tyvärrnotera vissa brister i beslutsunderlaget. Vi anser atten uppenbar risk föreligger bl.a. för att svenskauppfödares möjlighet till utbyte av avelshundarmed utlandet radikalt minskar och i vissa fallurholkas och helt upphör. Endast har införtett liknande förbud. Försämrade avelsmöjligheterhotar produktionen inom landet av bl.a.polishundar, övriga vakthundar, narkotikahundaroch ledarhundar. För vissa uppgifter användsframför allt raserna , ochriesenschnauzer. Två av dessa raser berörs avkuperingsförbudet. Registreringen av de aktuellaraserna har gått ned. Skulle den tendensen hålla isig, innebär det mycket allvarliga konsekvenser förtillgången på brukshundar. En starkt begränsaduppfödning inom kuperingsraserna medfördessutom ökade risker för spridning av genetisktbetingade sjukdomar och skador. bördärför hos regeringen begära en övergripandeanalys och utvärdering av konsekvenserna avsvanskuperingsförbudet. Trots ambitionen att manskulle införa förbudet av omsorg om djuren har dettyvärr i många fall lett till motsatsen. Det tycks varaså att mer blod flyter igenom de skador som deokuperade hundarna ådrar sig. I vissa fall har detockså inneburit att man i stället har tvingatsamputera, med mycket större lidande förhundarna. Det är med hänsyn till de praktiskaresultaten som vi anser att nu bordekunna göra en utvärdering av det beslut som harfattats.Herr talman! vill jag yrka bifall tillreservation nr 3, och för att spara kammarens tidyrkar jag inte bifall till de övriga reservationerna,men självfallet står vi med all kraft bakom dem.Anf. 85 ():Herr talman! och jag avgav fördrygt en motion om utvecklingen avnya system för äggproduktion, vars någotmodifierade hemställan en majoritet ijordbruksutskotet nu har ställt sig bakom. Jagönskar kortfattat redovisa bakgrunden tillmotionen.Våren 1988 antog en ny djurskyddslag,där det slås fast att djur som föds upp eller hålls förproduktion av livsmedel skall ha möjlighet att betesig naturligt. bestämdes det attäggproduktion i nuvarande bursystem måsteupphöra med utgång, att forskning ochutveckling av s.k. golvproduktion skall inledas ochatt en utvärdering av detta arbete skall görs 1993.Arbetet med att utveckla nya system startades pålantbruksuniversitetets försöksgård Lövsta utanförUppsala med målsättningen att vid övergång frånburproduktion till golvproduktion får djurhälsa,äggkvalitet och arbetsmiljö inte försämras ochmedicinering och kannibalism inte öka. Till dessakrav kommer att äggproduktionen i nya system intefår bli alltför mycket dyrare än i det nuvarande.Från mitten av 90-talet kan vi räkna med att olikahandelshinder är avvecklade, och då kommer vårproduktion att utsättas för internationellkonkurrens. Det är ju också troligt att vi då ärmedlemmar i från det utvecklingsarbete som nupågått är, som , inte alltför uppmuntrande. Vid detallmänna veterinärmötet i i novemberförra året redovisade -- som lederLövstaförsöken -- erfarenheterna från dessa ochfrån internationella försök i och i Schweiz.Som jag tidigare nämnde har problemen i de flestahänseenden visat sig vara större vidgolvproduktion.Det är möjligt att det bästa produktionssystemet ärett mellanting mellan golv- och burproduktion. VidLövsta prövas nu ett sådant system i form av s.k.minivoljärer. Utvecklingsarbete också kommit igång på andra håll. Vid iSmåland har ett projekt pågått , vilket utgörett modifierat schweiziskt system med lösgåendehönor.Eftersom det är djur, levande varelser, som nyasystem skall utvecklas för, vet vi att det tar lång tid.Vi har därför föreslagit att det , isamband med att forskningsmedel skall fördelas förinnevarande budgetår, görs en lägesavstämning.Vår nya djurskyddslag har blivit internationelltuppmärksammad och den har möjlighet att blinormbildande för lagstiftningen i andra länder.Därför är det angeläget att tillräckliga resurser sättsin för att få fram system som kan öka hönsensmöjlighet till naturligt beteende, utan attproduktionseffektiviteten försämras för mycket.Om vi misslyckas och blir hänvisade till attimportera ägg , är risken stor för att detdå kan komma att röra sig om ägg som ärproducerade i burar och som är förbjudna i Sverige.Därmed blir också betydande arealer på vilka vi nuodlar den spannmål som ingår i hönsfoder i behovav omställning till annan produktion.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan underp. 4 i jordbruksutskottets betänkande 18.Anf. 86 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas ettantal motioner om skyddet för våra djur. Jag tänktebörja med tillkännagivandet att regeringen skalllämna en redovisning om i vilket stadium vibefinner oss när det gäller utvecklingen av nyasystem för att hålla höns i någonting annat än burar.Orsaken till utskottsmajoritetens agerande är att vianser att det har ägnats för litet intresse frånregeringen och de myndigheter som har att hanteradessa frågor. Man borde ha sett till att skapaforskningsresurser och att det verkligen satsades påatt få fram och utveckla nya system. Dessutomborde man ha undersökt på vilket sätt de nyasystemen kan fungera. De har kommit till stånd fördjurens bästa, och då är det nödvändigt attsystemen fyller den funktionen. Jag utgår ifrån attdet skall bli så och att diskussionen förs utifrån denutgångspunkten. Man kan förstås ha olikasynpunkter, men dem bör man vänta med till dessförsöksperioden är slut, när det visar sig vad mankan få fram. Då får man bedöma de olika systemsom skall ersätta de nuvarande.Jag ser det som fullständigt naturligt och självklartatt om det i inte skall produceras ägg frånhöns i burar, skall vi inte heller importera sådanaägg. Det vore en paradox att göra så. Det får juvara litet rim och reson i det som vi företar oss.Det är emellertid kvar innan beslutetträder i kraft, men det är viktigt att de åren tas tillvara. Det är för att nå detta mål somutskottet har begärt en redovisning under våren1991.Ingvar tog upp frågan om vilka kostnadersom uppstår när man skall vidta alla de åtgärdersom behövs för att djuren skall ha det så bra somdjurskyddslagen föreskriver. Dessa kostnaderdrabbar naturligtvis den som håller djur och somskall leva på djurproduktionen. De ökadekostnaderna måste täckas via konsumentprisernaeller de priser som jordbrukaren kan ta ut. Enligtmin uppfattning är det fortfarande regeringensansvar att se till att så blir fallet. Det finns jumöjligheter för jordbruket och regeringen attresonera och bedriva förhandlingar. Så länge detfinns ett gränsskydd -- och vi är ju överens om attgränsskyddet skall vara kvar -- bestäms priset påden svenska produkten utifrån detta. Där finnsockså möjligheten att ge denna kompensation. Detär regeringens uppgift att föra diskussionen medjordbruket och komma fram till en lösning.I betänkandet tas också upp andra frågor. Vi icenterpartiet har reserverat oss på en del punkter.En av dessa punkter gäller den ändring avdjurskyddslagen som beskrev i sittinledningsanförande. Om djuren hanteras dåligt,om de inte sköts på det sätt som de skall skötas påeller om man är elak mot dem, är det inte till fyllestmed en lagparagraf som bara gör det möjligt attvidta åtgärder, men som inte inrymmer möjlighetenatt tillräckligt snabbt skilja djuren från den sommissköter dem. Vi vill ha till stånd en ändring i detfallet. Det har förekommit en deluppmärksammade fall då lagens funktion har visatsig vara otillräcklig.Vi har alltså i en reservation tillsammans med ettantal partier krävt att en sådan här ändring skallkomma till stånd och att regeringen skall lägga framett förslag.Vi har också ett par reservationer om hantering avdjur som transporteras över gränserna.Bakgrunden är väl alla de hundar som skadadeseller dog vid transporter hit. Hundarna skulleanvändas vid djurförsök. Det visade sig alltså vadsom kan inträffa. Men det är oacceptabelt att någotsådant får ske. I reservationen ställs det krav på skall ha godkända regler för transporterna ochatt människor, skötare, skall följa med och se till attmissförhållanden och olyckor inte inträffar. Det ärviktiga krav om djurtransporter skall kunna ske påett riktigt sätt.I en reservation har jag vi föreslagit att det skallvara förbjudet att införa pälsar och skinn av djursom har fångats på ett sätt som inte är tillåtet iSverige. Djuren får inte fångas med sådanametoder som innebär lidande. Eftersom vi vet attoacceptabla fångstmetoder förekommer i andraländer varifrån skinn importeras till , tyckervi att det är stor anledning från djurskyddssynpunktoch från en viss konsekvenssynpunkt att förbjudainförsel av skinnen i fråga, dvs. så länge djurenfångas på det sätt som det här rör sig om.Herr talman! Det här var en kort redovisning förden ställning som har tagitbeträffande de motioner som behandlas ibetänkandet. Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Vi står naturligtvis bakom våra övriga reservationeri betänkandet, men med hänsyn till den praxis somhar utvecklats i yrkar jag inte bifall tilldem.Anf. 87 ():Herr talman! Frågor om djurskydd har egentligenatt göra med mycket grundläggande frågor om hurmänniskan ser på sin egen roll i naturen, hur honser sig själv i förhållande till andra levande varelser.Det finns fortfarande många människor som infördjurskyddsfrågor undrar om det verkligen ärviktiga frågor, om vi t.ex. inte i bordeägna mer av vår tid åt de stora ekonomiska ochpolitiska diskussionerna och om inte det här meddjurskydd är litet grand av en lyxdiskussion somkanske inte är så angelägen. Med anledning avsådana synpunkter skulle jag och mitt parti viljaframhålla att vi anser att frågorna om djurskydd hörtill de allra viktigaste just därför att de handlar omden grundläggande respekten för livet. Det är minbestämda uppfattning, att om vi inte är beredda attta dessa frågor på djupaste allvar och tillmäta demmycket stor betydelse, kan man också ifrågasättahur seriösa vi annars är när vi diskuterar respektenför livet och för andra människor. I grund ochbotten kan man inte särskilja de här aspekterna.Vi har fått en ny djurskyddslag i vårt land. Alla demänniskor som aktivt arbetar för att förbättradjurskyddet och höja ambitionen var mycket gladaöver lagen. Det kändes som ett mycket stortframsteg. Det kändes som om lagen skulle bygga påen ny inställning till djuren och djurskyddet. Dåskulle man väl kunna säga att allting är bra, i ochmed att vi har fått den nya djurskyddslagen. Mennär man ser vad som verkligen händer efter den nyalagens tillkomst, måste man ändå fråga sig hur passdjupgående förändringar lagen bidrar till. vara så, att förändringarna ibland ärkosmetiska? Kan det vara så, att vi invaggas i enfalsk förhoppning om att allting har förändrats,medan det i själva verket finns kvar oerhört mångaproblem? Jag tycker att de diskussioner som vi nuför om t.ex. djurskyddslagens 29 § mycket brabelyser frågeställningen. Vi har i den nyadjurskyddslagen höjt ambitionen och sagt, att ommänniskor misshandlar djur, vanvårdar dem, skallmyndigheterna kunna förbjuda vederbörande attha djur. Man skall kunna ta ifrån dem djuren. Menman har i lagtexten lagt in en restriktion. Om det ärmycket väsentligt för personens försörjning att hadjuren, se då kan man inte sätta så särskilt stor kraftbakom orden! Med denna inställning i den nyalagen måste man fråga sig om det verkligen var såmycket bevänt med höjningen avdjurskyddsambitionen, eftersom det fortfarande ärså att människan för ekonomisk skull kanfå misshandla och vanvårda djur. Det går att få rätttill sådant i högre instans, fast man på det lokalaplanet där man handhar djurskyddet har observeratoch insett att det finns missförhållanden. Vidprövning i högre instans får alltså djurhållaren rätt.Jag tycker, herr talman, att det är upprörande attdet har utvecklats en praxis beträffande den nyalagen som delvis gör att den inte har någon verkan.Ännu mer upprörande tycker jag att det är att intejordbruksutskottets majoritet kunde ställa sigbakom de motioner där det begärdes en ändring avdjurskyddslagen och en översyn i syfte att se påvilket sätt 29 § måste ändras och kompletteras. Jagvill särskilt yrka bifall till reservation nr 3.När det gäller djurskyddet är många frågorsymbolfrågor. En symbolfråga är frågan omburhönsens vara eller icke vara. När det nu visar sigatt det är svårt att få fram alternativa system och attde medel som anslår för forskning omalternativa system inte kommer till användning ochen majoritet i utskottet därför vill få till stånd enundersökning, visar det sig att symbolfrågan ärmycket stor. Genast väcks frågan om man i självaverket vill riva upp beslutet och ha kvaräggproduktionen som den nu ser ut. Det är därförförslagen läggs fram, heter det. Jag vill därför klartdeklarera att det för del absolut intehandlar om att omvärdera synen på burhönsen ochäggproduktionen. Däremot handlar det om att setill att vi i verkligheten kan genomföra de beslutsom vi har fattat. Vi får inte blunda förverkligheten när det visar sig att det blir problem.Vi måste kanske öka samhällets ansträngningar, vimåste kanske satsa mer resurser på forskning ochutveckling av alternativa system. Det blir kanskeockså nödvändigt att se efter vad som händer medde resurser som vi redan har anslagit. Om det visarsig att problemen inte går att lösa, måste vi kansket.o.m. ifrågasätta inte bara burhönssystemet utanstorskaligheten. Det är kanske i själva verket densom är det största problemet, och då får vi intetveka inför det problemet heller. Menvänsterpartiet tycker inte att det på något sätt skullevara fel att begära en översyn av vad som nuhänder, så att det blir möjligt attgenomföra det beslut som har fattat närdet gäller förändringen av äggproduktionen.Att det här är en symbolfråga visar sig när mankommer till en annan typ av djurhållning, nämligenpälsdjursfarmningen. Här finns det inte alls sammaintresse av att skydda de djur som utsätts för en heltoacceptabel djurhållning. Man säger att det intefinns någon forskning som kan ge belägg för vadsom är acceptabelt eller inte. Man måste fråga sigom vi behöver någon forskning för att konstateraatt det inte är bra att vilda djur förvaras i små, småburar utan möjlighet att leva på ett naturligt sätt.Jag tycker faktiskt att sunt förnuft, något som ocksåborde få råda i politiken, säger oss att det härhandlar om en djurhållning som vi borde kunnaavveckla. Vi behöver den inte, och den är heltoacceptabel när det gäller de djurarter som det rörsig om.Herr talman! Det finns i betänkandet en lång radreservationer. står bakom många avdem. Det gäller åtgärder som har tagits upp avandra deltagare i debatten: gränsöverskridandedjurtransporter, importförbud beträffande skinn avdjur som har fångats med sax eller på något annatsätt som vi tycker är oacceptabelt. Tiden medgerinte att jag i detalj går in på alla de yrkanden ochkrav som vi har fört fram för att öka ambitionen ifråga om djurskyddet. Jag vill bara säga att vi frånvänsterpartiets sida står bakom alla krav, och jagyrkar alltså särskilt bifall till reservation nr 3.Anf. 88 ():Herr talman! har mycket riktigt antagiten relativt ny djurskyddslag. Det uppfattades sommycket positivt att det skulle bli ett bättre skydd fördjuren, som ibland bor och far illa.Djurskyddslagen är i allra högsta grad en s.k.ramlag. Det gäller då att den fylls medtillämpningsregler som gör att det verkligen blir ettbättre djurskydd.Vi i anser att det behövs en allmänöversyn av djurskyddslagstiftningen och har därföryrkat att det skall tillsättas en parlamentariskkommitté som skall arbeta med att få fram allmännaråd enligt de tillämpningsföreskrifter somriksdagen hade i åtanke när man antogdjurskyddslagen. Jag tror att en av de viktigafrågorna är att vi får en tillämpning avdjurskyddslagen som verkligen ger ett skydd åt våradjur.Vi har tagit upp detta i reservation nr 2. Den följsav reservation nr 3, som avgifits bl.a. till följd av attramlagen inte har fyllts med det innehåll som vianser att den skulle ha för att ge alla djur ett skydd.Det har visat sig att ramlagen har medfört problemnär det gäller tillämpningen. Jag är framför alltväldigt förvånad över att inte haranslutit sig. Jag trodde faktiskt att ,enligt vad jag tidigare hört från åtminstone vissafolkpartister, bryr sig om djurens väl och ve ochalltså borde ha stött den här reservationen.Det är ju uppenbart att det är på det här viset i dag.I många kommuner har man klagat på att man intehar verktyg för att kunna tillämpa djurskyddslagenpå ett bra sätt. Jag tycker också attsocialdemokraterna, som ju har majoritet i mångakommuner och borde vara väl medvetna omproblemen kring detta, skulle ha insett att detta ärnågot som vi borde itu med på riksdagsnivå för attse till att vi får en lagtext och en tillämpningslag somger djuren det skydd de behöver -- oavsett om de ärlönsamma för ägaren eller inte; lagen kom ju till fördjurens skull och inte för ägarnas. visar det sigatt man i vissa fall inte kan vidta de åtgärder somskulle behövas för djurens bästa, eftersom detskulle innebära ekonomiskt avbräck ochekonomiska problem för ägarna av djuren. Jagtycker att det är helt oacceptabelt. Om man intesköter djur på ett sätt som djuren mår bra av är maninte värdig att hantera djuren även om de ärlönsamma.Än är det inte . De socialdemokrater ochfolkpartister som verkligen vill vidta åtgärder föratt göra det bättre för djuren rekommenderar jagatt, när det blir dags för votering, rösta förreservation nr 3. Jag yrkar därmed bifall till bådereservation nr 2 och reservation nr 3.Det finns ju fler frågor som vi har tagit upp i vårareservationer tillsammans med andra partier, ochäven i egna reservationer. Pälsdjursuppfödningenär ju en fråga som har varit uppe till debatt iriksdagen ett flertal gånger. Jag kan egentligen inteförstå varför vi skall låta djur leva underförhållanden som inte kan anses vara värdiga fördem bara för att vi vill ha ett visst skinn. Det finnsju faktiskt ur ekologisk synpunkt och urnatursynpunkt ett skinn som borde vara bättre attbära, nämligen fårpälsen. Den är ekologiskt rättoch den skulle kunna utvecklas och bli ett varmtplagg att bära. Vi behöver inte ha mink- och rävpälsför värmens skull. På det här området behöver mannaturligtvis vidta åtgärder. Antingen skall man hittavärdiga former för uppfödningen av dessa djur,eller också skall man helt enkelt förbjuda den. Vibehöver den inte, och djuren mår inte bra.Jag vill också påpeka att vi stöder reservation nr 7,även om vi inte kommer att yrka bifall till den. Detgäller importförbud för vissa pälsar och skinn. Detär ju också någonting som i konsekvensens namnmåste följas. Vi kan inte sätta upp regler här iSverige och exportera problemen tillandra länder genom att importera pälsar från djur,om vi inte här hemma skulle acceptera sättet attföda upp eller döda dem.Vi har också yrkat att pälsar borde märkas meduppgift om varifrån de kommer och hur djuren äruppfödda. Det är en konsumentupplysning som jagtror skulle vara väldigt värdefull och som nog i vissafall skulle ändra inställningen till pälsköp.Vi har också tagit upp frågan om djurvänlig ochekologisk slakt. Något som jag tror att vi måsteutveckla och arbeta vidare med är slakten. Vi har alldeles för få slakterier och för långatransporter. Vi måste nog se till att fågårdsslakterier och att det blir bättreslaktförhållanden. Jag tror inte att djur mår bra avatt transporteras långa sträckor för att komma tillslakteriet.Men det absolut viktigaste är faktiskt att mankommer till rätta med frågan omdjurskyddslagstiftningen. Jag hoppas verkligen attriksdagsmajoriteten tar sitt ansvar och ser till att vifår en tillämpningsregel sådan att det blir möjligt attfölja lagen efter den intention som ställdes upp närden antogs.Anf. 89 genmäle ()replik:Herr talman! frågade varfolkpartiet står när det gäller djurskyddet. Jag villdeklarera att vi står bakom den nyadjurskyddslagen och de bestämmelser som denomfattar. Vad vi uppenbarligen har olikauppfattning om, och andraföreträdare för oppositionspartierna och jag, ärfrågan om vi med den lagstiftning som finns kanklara de problem som uppkommer när vissamänniskor inte sköter sina djur väl. Enligt minuppfattning och de jurister som jag har konsulteratklarar vi det med den lagstiftning vi har. Det finnsingenting i 29 § djurskyddslagen som säger att manskall ta hänsyn till om vederbörande är beroende avdjuren för sin utkomst, utan man har möjlighet attklara problemen med den lagstiftning som finns.När vi får en ny lagstiftning tar det alltid några årinnan den har satt sig,, dvs. innan vi har fåttavgöranden som gått upp i högre instans och det harutbildats en praxis. Den här lagstiftningen är så passny att det är möjligt att det fortfarande finns någonosäkerhet från myndigheternas sida när det gällervilka möjligheter man har att ingripa. Men enligtmin uppfattning finns alla möjligheter som manbehöver. Det är bara fråga om att man frånmyndigheternas sida tar obehaget att ta bort djursom far illa och ser till att den människa som harvanvårdat sitt djur inte får möjlighet att förfogaöver det längre.Anf. 90 ()replik:Herr talman! Jag är glad att är såoptimistisk när det gäller tillämpningen avdjurskyddslagen. Det har dock visat sig att det intestämmer. Det är därför som dessa motioner harkommit till. De har inte kommit till av en händelse,utan av den anledningen att flera personer påmyndighetsnivå har försökt att tillämpa lagen enligtde intentioner som man trodde gällde och råkat utför att detta inte gått. De har inte kunnatsanktionera beslut om att ta bort djuren från demsom misshandlar dem. De har överklagat till högreinstans och där fått rätten att behålla sina djur.Nu måste vi ge en klar signal om att när man gjordetillämpningsreglerna till djurskyddslagen har maninte gjort dem enligt den intention som borde gälla för lagen. Jag tror att alla iriksdagen som var med och beslutade om den lagenansåg att dessa intentioner skulle gälla. Det är dockinte som har satt upptillämpningsreglerna. Därför måste vi här numarkera så att vi får den lagtext som verkligen gerdet skydd vi vill ha för djuren. Det är därför som dehär motionerna har kommit till och som vi ocksåhar hävdat i utskottet att detta är viktigt. Det ärdärför som fyra av sex partier här i stårbakom den här reservationen.Anf. 91 () replik:Herr talman! Jag har inte tillgång till de aktuellatillämpningsbestämmelserna, men om det skullevara fel på dem är det inte lagen som behöverändras. Lagen ger möjlighet att skilja djuren frånen ägare som inte sköter dem. Man behöver inteavvakta ägarens eventuella överklagande, utanman kan omgående skilja djuren ifrån en ägare sommisshandlar dem.Anf. 92 ()replik:Herr talman! Men det är en ramlag, och den hargett de här problemen med överklaganden. Ägarehar fått tillbaka sina djur, och man har alltså intekommit något vart med den här lagen som den serut . Därför är det så viktigt att vi gör någontingåt det. Vi vet ju om problemet, och de är självklartatt vi här i måste ta ansvar för det somhar uppstått och se till att det åtgärdas.Anf. 93 ():Herr talman! I det betänkande som föreliggertill avgörande för kammaren harjordbruksutskottet behandlat ett antal motionerom djurskydd. Som framgår avutskottsbetänkandets sammanfattning är flertaletmotioner en upprepning av motioner sombehandlats av så sent som /90års . Det kan möjligen tolkas så att detföreligger en viss överambition hos motionärernanär man återkommer med samma motionskrav ettår efter det att med bred majoritetavvisat förslagen.