prot · GF0947 · 1991-12-17 00:00:00 — Om vi räknar med en 40-procentig ökning av trafiken , blir målet alltmer orealistiskt om ingenavgörande förändring sker i fråga omenergitekniken, som används för att driva frammotorfordon.Vägtrafiken beräknas nu stå för hälften avkväveoxidutsläppen, hälften av kolväteutsläppenoch av koldioxidutsläppen. Beslut som ledertill en ökning av biltrafiken kan av dessa skäl inteaccepteras av vårt parti.Vi behöver inte upprepaÖresundsbrodebatten, men vi förutsätter att enseriös miljöprövning kommer att ske och att ävenandra grannländer än kommer att få varamed och lägga fram sina synpunkter och att ocksåderas experter får göra sina röster hörda.Vi måste ta forskarna på allvar när de hävdar att deti en nära framtid kan ske dramatiska förändringar imarken i samband med att pH-värdena sjunkerunder en viss gräns. Giftiga metaller frigörs,grundvattnet blir oanvändbart, och både växter ochdjur dör. De medel vi avstår från att investerai spårbunden trafik kan vi tvingasanvända i massiva kalkningsprogram i stora delarav landet, och detta kan i sin tur ge oönskademiljöeffekter.Den spårbundna trafiken motiveras inte enbart avmiljö- och energiskäl. Även säkerhetsfrågornaborde oftare framhållas. I omkommer i dagungefär 55 000 människor , främst ivägtrafiken. I vårt land har vi ca 800 dödsoffer ochtiotusentals trafikskadade. Jag har inte settsiffrorna på antalet trafikskadade i , menskulle de vara av samma proportion som i vårt land,rör det sig om ungefär en halv miljon människorsom trafikskadas , främst i vägtrafiken.Vi menar att också denna extrasatsning borde hahaft en annan profil på grund av den anda som 1988års trafikpolitiska beslut redovisade. Vi sade ju däratt medborgare och näringsliv i landets olika delarskall tillförsäkras en säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad.Vi har därför angett en nivå på i storleksordningen1--1,2 miljarder för tidigarelagda och nyasatsningar på den spårbundna trafiken. Naturligtvisär och utbyggnaden av dubbelspårdär ett av de mest angelägna projekten. Vi harockså understrukit att alla ansträngningar bör görasför att utveckla den s.k. kombitrafiken och lyftabort en del långtradartrafik från vägarna.Förutom anpassningen av för denplanerade snabbtågstrafiken på sträckanStockholm--, som tidigareläggs i och medatt 263 milj.kr. avsätts, är givetvis förberedelser försnabbtågstrafiken runt och upp tillSundsvall angelägna. Krav på ostkustbanan, frånSundsvall upp till , drivs med all rätt avkommuner och andra intressenter. Kanske är ävenförbindelser från via ochTrondheim till en framtidssatsning som vibehöver diskutera.I dagarna förs diskussioner mellan S:t Petersburgoch norska järnvägsintressen om godstrafik mellanS:t och via . Troligenkommer också rätt snart ett provtåg, eventuelltmed malm, att köras på den sträckan. Det blir dånödvändigt med en ganska omständlig omlastning iHaparanda på grund av de skilda spårvidderna ochpå grund av att vi inte där har kommit oss för attbygga en omaxlingsstation på samma sätt som manhar gjort på flera håll i . Enomaxlingsstation i och en upprustningav Haparandabanan kan bli mer brådskande än vadmånga har tänkt sig.Vissa beräkningar som har låtit göratyder på att antalet invånare per spårkilometer iNordkalotten faktiskt är lika stort som iMälardalen, om vi räknar in invånarna iMurmanskregionen. Dessutom ärvägförbindelserna mycket dåliga. Tunga ochlångväga transporter på borde enligtmin mening bli föremål för särskilda studier ochsatsningar.Utvecklingen av det spårbundna transportsystemetoch nya handelsvägar kan i förlängningen också geinlandsbanan nya uppgifter på både person- ochgodssidan. Vi hade velat att man i den utredningsom nu görs om också hade vägt in deframtida eventuella möjligheterna, så att bananinte läggs ner på grundval av alltför kortsiktigabedömningar.Självfallet stödjer vi också kraven på medel tillsatsningar på sovvagnar på fjärrtågen upp tillNorrland.Vi har godtagit de satsningar som görs på vissaflygplatser i . Om det blirökade möjligheter till snabbtågstrafik mellanSundsvall och kan flyget från Norrlandsinland få en annan karaktär och kanske bli en delav flygförbindelserna med , med betydligtsnabbare förbindelser med som följd. Idetta sammanhang är det möjligt att Gunnarnsmilitärflygplats i stället kan bli en flygplats för storadelar av inland. Det har redan nuifrågasatts om inte en satsning på flygfältpå lång sikt vore klokare än satsningar på mindreflygfält.Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall tillmeningsyttringen i mom. 6 och 11.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.19 § (forts.) Tilläggsbudget I (forts TU5)Anf. 157 (nyd):Herr talman! Jag skall fatta mig föredömligt kort.Tyvärr fick inte Ny Demokrati majoritet i utskottetför sitt yrkande att anslå ytterligare 400 milj.kr. tillbanverket för att snabba på utbyggnaden av södrastambanan och snabbtågstrafiken på denna.Banverket ville helt enkelt inte ha mer pengar. Manklarade inte av att snabba på utbyggnaden. Dettafinner vi märkligt, eftersom det var informationfrån en av främsta järnvägsexperter tillikaen av duktigaste företagsledare som fickoss att skriva denna motion.Tydligen besitter inte nuvarandebanverksledningen den logistikkunskap sombehövs vid en forcerad järnvägsutbyggnad. Dettycker vi nydemokrater är beklagligt.För att markera vår inställning yrkar jag därföravslag på trafikutskottets hemställan att endastanslå 263 milj.kr. till och bifall tillvår reservation, där vi yrkar att ytterligare 400milj.kr. anslås utöver de 263 miljonerna till entidigareläggning av snabbtågstrafiken på södrastambanan.Herr talman! Med andra ord yrkar jag bifall tillreservation nr 2. Eftersom är för ensnabb utbyggnad av järnvägen förutsätter jag attvänstern stöttar mig i detta fall.Anf. 158 ():Herr talman! Det är med glädje som vi fråncenterns sida noterar att vi har fått en majoritet iutskottet att ställa upp på en fortsättning av trafikenpå . Jag beklagar att en närmast raljant ton mot inlandsbanan.Han påstår att han har åkt den -- det tror jag ocksåatt han har gjort. i sin helhet gårgenom halva vårt land. I regeringsdeklarationenklargörs mycket tydligt att hela skall leva.Då tycker jag inte att man skall behandla halvaSverige på det sättet och säga att det inte är så noganär det gäller . består intebara av en , storstadssatsningar ochsnabbtåg osv., även om jag tillhör dem som såsomstorstadsbor talar om vikten av t.ex. snabbspår ochsatsningar på järnvägen i detta avseende.Jag tror att det är viktigt att det som majoriteten iutskottet har sagt upplevs på ett sådant sätt att mantar det på allvar. Både trafikutskottets viceordförande och jag är flitiga gästerpå järnvägen och konferenser. Vi harbåda upptäckt att det finns ett tilltagandeintresse ute bland enskilda människor, framför alltbland industrins folk, och kommunerna, attmedverka till en aktiv järnvägspolitik. Det jag nusäger, herr talman, gäller såväl gods- sompersontrafik. Eftersom både och jagliksom övriga i regeringspartierna tillhör dem somtycker att det är viktigt att vi får konkurrensen påspår är det viktigt att vi under detta rådrumsår integer felaktiga signaler, att detta bara är någottillfälligt. Vi räknar med att staten satsar på självabanan. Men vi förutsätter att det blir aktiva insatserfrån folket där uppe, så att bidragen när det gällerpengar till drift av kan bli så små sommöjligt.Herr talman! Jag vill också påpeka att banverketoch SJ har sagt att därest banan blir bättre kan manräkna med att det troligtvis blir en tilltagandegodstrafik på . Därför skall mannaturligtvis när man bedömer de insatserna frånbanverkets sida räkna med att det kan vara frågaom hela banan. Det ställer också persontrafiken ien annan dager.Jag vill även utnyttja tillfället att säga att utöver attsvara för infrastruktursatsningarna är det ocksåstatens uppgift att tillsammans medlänstrafikbolagen och industrierna satsa på att fåfram en ny typ av kollektivtrafikmedel, dvs. en typav lättare motorvagnar. Det vet ochBirger Rosqvist och inte minst tidigarekommunikationsministern. Det påpekas avinlandsbanekommunerna att om de får en bättretyp av tåg, får de också större möjligheter.Kostnaden för det skall man inte lägga påkommunerna. Om staten tillsammans medlänstrafikbolagen och industrierna tar fram sådanaalternativ ges ökade förutsättningar.Herr talman! Det jag nu säger gäller egentligen intebara , utan också övriga delar avlandet. Därför är det kolossalt viktigt att vi frånriksdagens kammare ger riktiga signaler, dvs. : Satsanu och gör det ordentligt, precis som övrigaEuropa! skall inte undantas frånsatsningar. Därför tycker jag att det är bra attregeringen och också en majoritet i riksdagensatsar på och ger den en chans. Mensjälvfallet skall de som bor där uppe göra allt vadde kan för att minska driftskostnaderna förpersontrafiken på . Jag är också avden uppfattningen att det är viktigt att vi får ner dekostnaderna. Men låt oss skilja på investeringar ochdriftskostnader och inte ge några negativa signalerfrån denna kammare! Det tror jag är kolossaltviktigt.Anf. 159 ():Herr talman! I mitt inlägg kommer jag enbart attuppehålla mig vid . Jag tycker att detär fantastiskt att vi än en gång här i fårvara med om att diskutera och dessfortsatta framtid. Och den här gången är det enpositiv debatt, då vi får anslå pengar för dessfortsatta drift. Det är en konsekvens av att vi harfått en ny borgerlig regering ochregeringsförklaringen från , medbudskapet att hela skall leva, ett budskapsom i sin tur förutsätter olika åtgärder för en aktivregionalpolitik. Här kommer med ibeslutsfattandet.Det är inte bara jag utan hundratusentalsmänniskor i som glädjer sig överregeringens och beslut, som detkommer att bli . Det är dels de som bor längsinlandsbanan, dels de turister som genom banansfortbestånd kan få uppleva en resa genomNordeuropas sista vildmark. Även för godstrafikenär viktigt, vilket alldelesnyligen påpekade.Beslutet att avsätta 100 milj.kr. sker i syfte att gerådrum för . Det är helt korrekt att gekommunerna längs möjlighet attplanera för fortsatt trafikering, men man måste fådetta rådrum och pröva framtidsutsikterna.Turerna har ju varit många och inkonsekventakring trafikeringen av banan. Varken den förrasocialdemokratiska regeringen ellerriksdagsmajoriteten ville ge en rimlig chans att övertadriften. Från liberalernas sidaprotesterade vi skarpt mot detta mycket kortavarsel -- det rörde sig innanInlandskommunernas skullefå ta över driften. Vi ville låta leva. Viville ge ett rådrum. Det är precis ettår sedan gjorde ett mycket skarptuttalande, då vi fick beskedet attinlandsbanetrafiken nog skulle läggas ned. Vi ser det som en möjlighetför inlandskommunerna att överleva.Den 10 juni skulle bli slutdatum för ,men så blev det inte, som vi vet. Tack vare initiativi arbetsmarknadsutskottet kom en kompromiss tillstånd, vilket innebar att de tre nordligastelänsstyrelserna ställde upp med 6 milj.kr. för atträdda sommartrafiken, som har mycket storbetydelse för turistnäringen i inlandet. Jag villsärskilt nämna vår förre landshövding insatser som engagerad och oräddförespråkare för . får vi en nylandshövding, , som också har uttalatsitt intresse för inlandsbanan.Herr talman! Socialdemokraterna hade totaltmissbedömt den kamp som pågick i dennorrländska glesbyden för att rädda banan. Över45 000 namnunderskrifter insamlades, och folk gickman ur huse för att rädda banan. Men oron fannsockså för vad som skulle hända efter den 15september, när sommartrafiken skulle upphöra.Men då fick vi en borgerlig regering som håller sinalöften!Det vore fel att säga att det inte finns stora problemkring den fortsatta driften -- men finns rådrum,och det behövs. Självfallet kommer inlandsbananatt överleva, men det kräver en stor portion avnytänkande. T.ex. konstaterade jag själv --jag ordnar bl.a. gruppresor efter -- attmarknadsföringen av banan var dålig för att intesäga urusel, särskilt vad gällde att få informationom både tågtider och biljettpris. Här måste en ökadsamordning komma till. Däremot fanns alltiduppgifter om busstider tillgängliga, och bussarnagår som bekant parallellt med inlandsbanetågen,ett enormt slöseri som vi måste få bort. Trots dettahinder hade tåget i genomsnitt 14 passagerare motbussens 2. Därmed tolkar jag intresset för tåget sommycket positiv.Det är hoppingivande att representanter för bådeSJ och () samlats för att ihöst åka sträckan --. Manundersökte behovet av och intresset för nyasatsningar. På varje station hade manöverläggningar med kommun- ochturistnäringsföreträdare för att få tips ochsynpunkter och pröva nya idéer.Redan nu har SJ och IEF beslutat att satsa påspecialtåg till marknad och tillVasaloppet. Det finns också massor av andraarrangemang efter banan där man kan samordnaresande och aktiviteter. kommer t.ex. enhalv miljon vinterturister till och västraHärjedalen. Här kan man försöka förmå turisternaatt åka tåg till och därefter specialtåg efterinlandsbanan.Mindre daglig trafik men ökad satsning påspecialtåg är framtiden för . Detinnebär stora utmaningar och möjligheter om viljanfinns. Jag tror att viljan finns och att konkretabeslut kommer fram från . IEF vill hjälpa SJ medverksamheten och även komma med egna förslag.Anf. 160 ():Herr talman! Utskottets ordförande har tidigarepläderat för de reservationer som han och hanspartikamrater har gjort i trafikutskottet vidbehandlingen av tilläggsbudget I. I sin förstareservation anför att 400 milj.kr. avde 1 500 milj.kr. som det nu är fråga om tillinfrastruktursatsningar redan är anslagna av densocialdemokratiska regeringen och tycker därföratt det räcker med 1 100 milj.kr.I en annan reservation som i NyDemokrati har skrivit vill han plussa på dessa 1 500milj.kr. med ytterligare 400 milj.kr. Dessa bådareservationer är alltså synnerligen oförenliga. Jagyrkar nu avslag på dem och bifall till majoritetenshemställan i betänkandet.När det gäller en tidigareläggning avsovvagnsbeställningarna har utskottets majoritetuttalat sympati för att regeringen överväger om denkan biträda med något stöd för attfortsätta att investera i dessa sovvagnar. De är juförvisso en mycket god del av SJsframtidsmöjligheter.Jag yrkar emellertid även avslag på denreservationen och bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Sedan kommer vi till detta med att återupptapersontrafiken på . Där harsocialdemokraterna i sin reservation nr 4 yrkat attde av regeringen föreslagna 100 milj.kr. i ställetskall användas till upprustning av väg 45 som gårparallellt med själva . Jag vill inteöppna någon ny inlandsbanediskussion . Vihade en långvarig och uppslitande sådan underföregående . Det är ju ingen hemlighet förkammarens ledamöter att den gångenstödde den socialdemokratiska regeringens förslagom att , efter en förhandling med denekonomiska föreningen för inlandskommunerna,skulle övergå till att bli trafikerad med busstrafik pålandsväg under en tioårig avtalsperiod.Man träffade detta avtal, och vi har alltså etttioårigt avtal mellan staten och delänstrafikhuvudmän i som är berörda avinlandsbanan om att ersätta järnvägstrafiken medbusstrafik. Man har inköpt modernalångfärdsbussar för detta ändamål. Efter valet nya regeringskoalitionen kommit överens omatt återigen skapa ett rådrumsår för att bedömamöjligheten att behålla järnvägstrafiken påinlandsbanan. För detta har man avsatt 100 milj.kr.Vi har, som moderata företrädare i trafikutskottet,avgett ett särskilt yttrande där vi säger att vi medanledning av den speciella omständighet somdärmed råder, i enlighet medregeringsdeklarationen, går med på att man meddessa 100 miljoner skapar ytterligare ett rådrumsår.Jag vill dock mycket klart säga att det är stötandeatt man har två statligt subventioneradetrafiksystem som konkurrerar parallellt medvarandra om trafikanterna i detta område. Vi imoderata samlingspartiet anser att det avtal somstaten har träffat bör gälla i fortsättningen. Om detfinns möjlighet därtill bör inlandskommunernaskapa en turisttrafik som är sponsrad avkommunerna, landstingen och eventuellt ävenprivata intressenter. Vi kan inte tänka oss att statenefter rådrumsårets utgång fortsätter att satsa påparallella konkurrentlinjer som båda går medunderskott.Det är mitt uppdrag från den moderatariksdagsgruppen, som jag fick så sent som iförmiddags, att säga detta i kammaren. Vibetraktar alltså detta som ett rådrumsår. Vi serpositivt på att kan leva vidare somturistbana i den regi som jag har nämnt. Menvi säger hit men inte längre när det gäller statligasatsningar i den ena eller andra formen.Anf. 161 (nyd):Herr talman! Jag kan bara hålla med det gäller detta med . Där stöddejag helt den borgerliga sidan i utskottet. Däremottänkte jag inte stödja en socialdemokratisk motiondär man ville att vi skulle tidigareläggasovvagnsbeställningar om vi kunde få fram medelfrån arbetsmarknadsverket så att det inte skullebelasta statens järnvägars ekonomi. fick denborgerliga sidan mig att backa från detta, och vi ficken stark skrivning i det här betänkandet. Jaghoppas att hjälper till att se till attregeringen verkligen läser detta. Det står nämligenså här: ''Utskottet förutsätter att regeringenöverväger åtgärder för att möjliggöra entidigarelagd anskaffning av sovvagnar. ''Detta är en s.k. stark skrivning, har jag lärt mig,som regeringen egentligen inte läser, eftersom deninte står på framsidan av betänkandet. Om nu RolfClarkson hjälper mig och ser till att den läser dettafår vi se om det fungerar och om regeringenverkligen läser den här lilla texten eller inte.Anf. 162 ():Herr talman! Jag tror att och jag kanvara överens. Vi tycker egentligen båda att det skallvara konkurrens, men i det här fallet är dettveksamt om man skall gå hur långt som helst,speciellt med statliga medel.Jag delar uppfattningen att man på något sätt underdet här rådrumsåret måste komma fram till att maninte fortsätter att köra parallellt. Spåret är ju därdet är, men bussarna kan vara möjliga att utnyttjapå andra håll tillsammans med banan om det finnsen god vilja. Det kan gälla dels uppe i fjällen, delsinåt inlandet. Det är inte jag som skall stå här ochdra upp riktlinjerna för detta, men det är viktigt ser de samlade resurserna. Det är ju just medde samlade resurserna som man kan åstadkommaett bra paket. Jag tror också att det är viktigt att SJ,privata intressenter osv. får den här möjligheten.Det var därför som jag använde huvuddelen av mittanförande tidigare till att säga att det är viktigt attdet finns något slags positiva signaler om att manskall göra sitt bästa tillsammans och inte barakonkurrera. Om man försöker att göra detta skallvi stötta under det här året. Sedan får vi se vad somhänder . Min uppfattning är att vi skallfortsätta att se till att vi har en bra bana, men vi kaninte fortsätta att ge allt för mycket i statsbidrag olönsam trafik.Anf. 163 ():Herr talman! Jag tar med förtjusning emot denutsträckta hand som räcker fram. Jagkan utan vidare beteckna oss båda som uppriktigajärnvägsvänner. Att vara järnvägsvän är att varavän av satsningar där järnvägen har en funktion attfylla. fungerar bäst som transportsystemnär det gäller persontrafik i tätbefolkade områdenoch på inte alltför långa sträckor. Den fungeraräven undantagsvis när det gäller nattågen medsovvagnar. Då fungerar den bra på längre sträckorockså.Jag tror för min del, för att nu föra en trafikpolitiskideologisk diskussion, att i fleraavseenden är mer betjänt av att få ett bra flyg- ochvägtransportsystem och infrastruktursatsningar påområdet än järnvägssatsningar av den typ sominlandsbanan utgör. Det gäller alltså en långsträcka, , och en mycket liten befolkningsom kan utnyttja denna järnväg. Jag tror att vi pådet här viset kan nå fram till ett modus inomfyrklövern. Det kan ge den chans somden är värd som turistbana, men utan statligasatsningar på både landsvägs- och järnvägstrafik iinlandskommunerna.Anf. 164 ():Herr talman! deklaration var i ochför sig intressant. Efter det här s.k. rådrumsåret,som dock bara består av och kostar100 milj.kr., kan han inte tänka sig att det skalllämna några bidrag av statliga medel till fortsatttrafik. Vi hade ganska många intressenter ochmotintressenter i utskottet och lyssnade på vad dehade att säga. Från dem som företräddeInlandskommunerna , somdriver trafiken och som avser att göra det ocksåfortsättningsvis, fick vi höra att även om man skullelyckas mycket bra i sin satsning på turisttrafik ochannat, tänkte man sig att det nog skulle komma attbehövas omkring 50 milj.kr. i bidrag för attfortsätta trafiken.Vid ett studiebesök som jag gjorde några veckorsenare i området samtalade jag medjärnvägspersonal, rälsbussförare och andra som varmycket positivt engagerade i denna fråga. När jagdå undrade om de fortsättningsvis skulle klara sig,om de fick 50 milj.kr. av staten, trodde deknappast det. Det skulle nog behövas litet till.I somras trafikerades banan av 15 000 turister.Banan var föremål för ett mycket stort intresse påolika sätt på grund av de ställningstaganden somförekommit i . Om man upprätthållertrafiken för att främja turismen och om man kanräkna med 20 000 turister i fortsättningen, kostnad av 100 milj.kr., skulle vi få betala 5 000kr. per resenär av skattemedel. Därtill kommer 36milj.kr. för att bussarna skall rulla. Det är mycketstora summor, och man kan fråga sig om inte såmycket pengar kunde användas på ett bättre sätt föratt främja utkomstmöjligheterna för dem som skallleva på turisterna i det här området.Vi har från socialdemokratiskt håll också sagt attdet är bra om man kan anordna en sommartrafik,men att det då skall ske under rimliga ekonomiskaförhållanden och att staten skall slippa stå somfinansiär när rådrumsåret är till ända. Det var, somsagt, intressant att höra deklarationnyss att några statliga pengar inte är aktuella efterrådrumsårets slut.Anf. 165 ():Herr talman! Jag vill bara till sägaatt vi kanske inte här exakt skall ange vad detskall vara för trafik på den här banan. Jagförutsätter att såväl SJ ochinlandsbanekommunerna som andra intressenter --och kanske också andra -- kommer attframföra synpunkter och kankomma fram till ett bra koncept för inlandsbanan.Också Rail Forum har gett sig in i den här leken,och jag tror inte att man därifrån engagerar sig avnostalgiska skäl.Jag är liksom järnvägsvän. Jag troratt nattågen kan vara något att satsa på och även attgodstågen säkerligen kan utvecklas. Jag nämnde imitt anförande nya typer av tåg. Jag har liksomBirger Rosqvist, och många andrarest med . Man skall, herr talman, integöra jämförelser mellan de tåg som trafikerarbanan och nya och fina bussar. Jag arbetar ocksåmed busstrafik och värderar den högt, men jag troratt man med nya typer av tåg här också kan få en delarbetspendling, naturligtvis inte efter hela sträckanutan på vissa orter.Låt folket där uppe fundera över det här ochkomma fram till någonting. Vi skall försöka atthjälpa till genom att få fram bättre och snabbaretåg. Vi skall också se till att få en bra räls längs helasträckan. Jag tror att det är mycket viktigt förgodståg. Det finns också funderingar på annan typav trafik, kanske från , ner genom Sverigeoch sedan vidare.På andra håll i börjar man mer och mer attrikta blicken mot järnvägar och även motvattenvägar -- som vi inte har tagit upp här -- intebara mot landsvägarna. Jag tycker att det skullevara helt felaktigt att döma ut en järnväg somredan finns och som sträcker sig genom halvaSverige. Med andra mått mätt, jämfört medkostnaderna för , våra snabbspårosv., är det småpengar vi talar om. Trots det är jagvillig att säga att vi måste försöka fåned bidraget till driften. Vi måste börja arbeta meddet. Däremot är jag inte rädd när det gäller att satsapengar på infrastrukturen i och dessinland. Kom ihåg att det är från de landsdelarnasom vi får mycket av vårt lands exportöverskott!Anf. 166 (nyd):Herr talman!