prot · GF0912 · 1991-10-17 00:00:00 — Jag ser också fram emotvad som kanske är en detalj, nämligen hur ettregeringspartis, glesbygdsdelegations,förslag om en kostnadsgaranti för att enGotlandsresa skall kosta maximalt . Det blir intressant att följa uppföljningenav detta.Slutligen: För sjöfart under svensk flagg, medbesättning som lyder under svenska avtal ochsvensk arbetsrätt, har under ett antal årtillämpats en svensk modell, en svensk lösning medspeciell skatte- och socialavgiftsåterbetalning. Dethar gett mer likvärdig konkurrenskraft åtsvenskflaggad sjöfart. Modellen har fungerat bra,men den kan behöva justeras.Nu krävs från vissa håll regeringsåtgärder förradikalt andra möjligheter till billigare fartygsdriftmed bibehållen svensk flagg. Det gäller inrättandeav ett särskilt fartygsregister där svenska avtal ochsvensk lag endast skall gälla för ett tänkt fåtalsvenskar ombord, men där det skall vara avtalslösteller fritt fram för fjärranösternavtal för de asiatersom utgör huvuddelen av besättningen men medlöner på låg nivå och minimerad lagfäst arbetsrättpå samma fartyg, allt för att minskadriftskostnader.Jag vill fråga kommunikationsministern om hananser att det vore förenligt med etik och moral attlämna nuvarande svenska modell för sjöfart undersvensk flagg till förmån för ett system som faktisktluktar en aning av apartheid. Jag tror att detta är enfråga som är intressant inte enbart för svenskarbetarrörelse.Anf. 144 (nyd):Herr talman! Vi från nydemokrati vill ta tillfället iakt så här i början av att redogöra fördelar av vårt kommunikationspolitiskahandlingsprogram och vår grundinställning i vissafrågor.När det gäller postverket och är vårinställning att dessa båda verk bör blikonkurrensutsatta. Dessa båda verk bör också fåkunna lämna ut sin verksamhet på koncession tillprivata bolag i konkurrens. Staten bör emellertidgarantera att alla svenskar var de än bor i tillgång till grundservice vad gäller post- ochteletjänster på lika villkor.Vad gäller banverk, vägverk och sjöfartsverk vill vislå samman dessa tre verk till ett verk, nämligentransportverket. Om vi gör detta uppstår ingenkonkurrens mellan de statliga verken, utan de förinvånarna och skattebetalarna bästainvesteringarna i infrastruktur kommer att ske.Vi vill skynda på motorvägsutbyggnaden i att låta konsortier överta vissa byggnationerav motorvägar och ta ut s.k. bomavgifter. är betald skall bommarna bort, ochunderhållet skall betalas via skatten. Detta systemskulle snabbt få i gång vägbyggen, vilketnaturligtvis stimulerar sysselsättningen i den förnärvarande krisdrabbade byggbranschen.Vi vill satsa på järnväg och snabbtåg. Störreansträngningar för att finansierajärnvägsutbyggnaden skall göras. Där delar viindustriministerns åsikt att av de pengar somerhålles vid försäljning av statlig egendom skallbetydande summor gå till just järnvägen.Inlandsbanan skall om möjligt få leva vidare.Nydemokrati har idéer om hur detta kan ske i privatregi.Transportstödet till blir ej nödvändigt omtax free-försäljning tillåts ombord påGotlandsbåtarna. Vi kan inte inse varför det skallvara mer skadligt med sprit vid färd till ön till ön . Dessutom skulleGotlandsindustrin kunna konkurrera på mer likavillkor. Mindre AMS-pengar behövs, m.m.Nydemokrati är för ett svenskt internationelltfartygsregister under vissa omständigheter somkommer att redovisas senare.Vi vill sänka bensinpriset ned till tysk nivå, ellermed ca . beslut i kammaren har gjortden arbetande befolkningen beroende av bilen.Därför tycker vi att det är på gränsen till skamligt,att när man väl har fått in bilisterna i ett hörnbeskattar man bilägarfamiljerna orimligt hårt utanatt se till de sociala konsekvenserna.Dagens bilar och motorvägar är byggda för högrefarter än vad som är tillåtet . Vi vill föreslå enhöjning av hastigheten på motorväg ,på motortrafikled och ner /timi trafikfarliga områden i innerstäder.Vi anser att en fast kommunikationsled mellanDanmark och skall byggas.Vi anser att luftfarten skall avregleras.Herr talman! Detta var ett sammandrag avnydemokratisk trafikpolitik och jag hoppas att våraåsikter skall få genomslag i riksdag.Anf. 145 ():Herr talman! Om den nyekommunikationsministern vet jag egentligeningenting, men jag vill naturligtvis önska MatsOdell lycka till i det nya arbetet. Jag hoppas attMats har, vilket kristdemokraternaåtminstone har haft, radikala åsikter ommiljön och att det är ett miljöperspektiv somkommer att karakteriserakommunikationsministerns arbete framöver.Däremot kan sägas att av det vi kan anta om dennya regeringens trafikpolitik med utgångspunktfrån vad som har sagts från och frånfolkpartiet i dessa frågor, lär den troligautvecklingen i stort sett bli en fortsättning på dentidigare politiken.Vad är det då som har styrt den politiken? Om viser på det hela utifrån ett slags maktperspektivmåste sägas att det är marknaden och marknadensbehov som, åtminstone enligt min mening, inte harlett till en utveckling i önskvärd riktning. Det harbetytt en stor satsning på landsvägar och påbiltrafiken. I det sammanhanget är det naturligtvisinte oväsentligt att inte har en av Europasoch världens största tillverkare av tunga fordon påväg. Det maktperspektivet tror jag har betyttoerhört mycket för den utveckling som skett.EG-anpassningen är en följd av att marknaden hartillåtits att agera. Vad det har betytt i formuteblivna satsningar på järnvägsområdet är mycketlätt att förstå. Investeringar inom järnvägen harinte skett på samma sätt som för den vägbundnatrafiken. En liten markering från den nyaregeringen är nu att skall fåytterligare på sig. Men det är naturligtvis inteytterligare av trafik där behövs. Vi vet hurtrafiken fungerar. Vad vi vill ha är naturligtvis enmedveten satsning så att detta system skall kunnaverka på ett bättre sätt än tidigare, och då är detinvesteringar som behövs. Vi behöver styrformersom gynnar det trafikslag som vi lagtinvesteringarna och som missgynnarlandsvägstrafiken.Det måste till en viljeinriktning som fårkonsekvenser. En vilja att investera och attrangordna järnvägen på första plats har naturligtviskonsekvenser också på andra områden. För migsom kommer från är naturligtvisden första frågan: När kommer snabbtåg påostkustbanan?Det finns naturligtvis också, när det gäller enutvecklad industrination, en inriktning som innebäratt man forskar och utvecklar inomkrigsmaterielindustrin. Det är ett område somSveriges skattebetalare har accepterat. Tyvärrkonstaterar jag att svenska folket accepterar att ettinte oväsentligt antal miljarder satsas på , men folkviljan har inte tagit sig uttrycketatt man satsat utvecklingspengar påsnabbtågsprojekt. Även där skulle vi finnautmaningar inom metallurgi, hydraulik -- allt detsom nu går till krigsmateriel.Det finns naturligtvis också andra sätt attomfördela medel till andra nödvändiga forsknings-och utvecklingsuppgifter. Det har sagts tidigare denhär veckan, när man talar om vad man skall göramed löntagarfondernas pengar, att det skulle delasut till allemansspararna. Men varför det, när vibehöver massiva satsningar inom miljöteknik ochkommunikationsområdet. Jag tycker naturligtvisatt det är helt galet.Min förhoppning är att kommer attdriva miljöperspektivet och att detta skall blistyrande. Det betyder mer till järnvägen ochsjötransporter och mindre till biltrafiken och flyget.Det betyder också att vi måste ge tekniker ochekonomer en miljökunskap, som gör att de kanifrågasätta de tidigare strukturerna och inte bara bliden tidigare utvecklingens stavar och villigaredskap.Marknaden har inte ett miljöperspektiv ochkommer aldrig att få det. Som jag sade tidigaretycker jag har haft radikalaåsikter om miljön. Min fråga är: Kommerregeringen att fortsätta den tidigare utvecklingen,ledd av socialdemokraterna, stödd av moderaternaoch , eller kommer det en omsvängning?Anf. 146 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först vill jag tacka de tidigare talarnaför de trevliga välkomst- och lyckönskningarna.Utvecklingen inom kommunikationssektornkommer att spela en central roll i regeringenssträvan att förändra och förnya Sverige.Det gäller vårt arbete att fullt ut föra in i deteuropeiska samarbetet. Förbättradekommunikationer blir då en nödvändighet för attsvenskt näringsliv skall klara sig i det nya och öppnaEuropa.Utbyggnad av eftersatt infrastruktur skaparförutsättningar för nya investeringar inomnäringslivet och en utveckling som bryter denindustriella stagnationen, som vi har upplevt underde . Kommunikationssektorn harfaktiskt något av en nyckelroll i detta sammanhang.Ett tredje område gäller vår välfärdspolitik. Jag villhävda att goda kommunikationer är ett väsentligtinslag i välfärden. Resor till arbete, service eller påfritiden måste kunna fungera i vårt vardagsliv. Detgäller inte minst för handikappade som har likastora resbehov som alla andra, men som ofta möterstora förflyttningsproblem väldigt handfast. Det ärinte en tillfällighet att handikapputredningennämns i regeringsförklaringen och att den nyaregeringen är beredd att satsa fullt ut på de förslagsom framställts i denna utredning.I välfärdspolitiken ingår också att mildra den nustarkt ökande arbetslösheten.Arbetsmarknadsstyrelsen kommer redan underhösten att tillföras ytterligare resurser. Möjlighetenatt tidigarelägga nödvändiga investeringar i vägaroch järnvägar kommer då att tillvaratas. Sådanainvesteringar har ju inte bara en kortsiktigsysselsättningseffekt, utan skapar också bättrekonkurrensförutsättningar för svenskt näringsliv ilängre perspektiv.Den fjärde huvuduppgiften för regeringens politikberör också i allra högsta grad transportsektorn,nämligen vår rätt att leva i en god miljö, som JanJennehag var inne på här tidigare. En långsiktig ochhållbar utveckling uppnås i ett samhälle med friskluft, rent vatten, levande sjöar och skogar.Allt detta förutsätter att utvecklings- ochtillväxtkraften i näringslivet kan tillvaratas. Densvenska ekonomins fortskridandeinternationalisering skärper kraven påtransportsektorn. Stora delar av svensk industriintegreras alltmer i internationellaproduktionskedjor. Det har vi kunnat erfara inteminst på sysselsättningsområdet, där ca 100 000industriarbeten redan flyttat ut ur landet. Vi måstese till att flytta närmare och göraSverige rundare. Det är huvudmålsättningen förden nya regeringens transportpolitik.För svensk industri är det av stor betydelse attkommunikationerna mot övriga utvecklaspå ett sätt som minimerar det avståndshandikappsom geografiska läge ger. Det är en av desaker vi inte kan ändra på med politiska beslut.Med övriga inbegriper jag ävenCentraleuropa och de baltiska republikerna. Tillmin personliga glädje kommer svenska televerketnu att gå in som en väsentlig delägare i det estniskatelebolaget i syfte att på detta område medverka uppbyggnad av en för betydelsefullinfrastruktur. Jag tror rent allmänt att det är enmycket bra modell för samarbete med våra östragrannländer att gå in i denna typ av joint ventures.Jag ser också fram emot de program förinvesteringar i den nordiska infrastrukturen förväg- och järnvägstrafik som håller på attfärdigställas. Det gäller sådana investeringar som iett nordiskt perspektiv är särskilt betydelsefulla,men som i den rent nationella planeringen tenderaratt nedprioriteras.Herr talman! Det måste emellertid ocksåunderstrykas att det finns starka krav pååterhållsamhet med offentliga utgifter. Vi går motett gigantiskt budgetunderskott, som den avgåenderegeringen nu lämnar efter sig. Det kommer attvara nödvändigt med omfattande besparingarunder . Strategin är attutgifterna skall minska såsom andel av landetssamlade produktion i syfte att återvinnautvecklingskraften i ekonomin. Förkommunikationssektorn gäller detta dock inteinvesteringarna i infrastrukturen. Jag nämndetidigare regeringens avsikt att användainvesteringar i vägar och järnvägar som ettarbetsmarknadspolitiskt instrument. Även i övrigtkommer investeringarna i infrastruktursektorn attvara höga.Nya förutsättningar och en förändrad omvärldställer dock krav på förnyelse vad avser trafikensdriftsförhållanden. Regeringen kommer att ibudgetpropositionen lägga förslag på ett slopandeav det sista regleringsmomentet inom denyrkesmässiga trafiken. Jag avser då den någotkrångliga skadlighetsprövning som drabbar debussföretag som vill öppna busslinjer överlänsgränserna. Den tillståndsprövning somhittintills tillämpats har sannerligen inte varit tillgagn för resenärerna, något som jag tycker bordevara självklart. Jag har också för avsikt att i övrigtse över förutsättningarna att öka inslaget avkonkurrens inom transport- ochkommunikationssektorn.I regeringens omläggning av den ekonomiskapolitiken ingår också en omfattande spridning avägandet i sådana företag som är statliga. Detär en fantastiskt fin strategi att öka ägandet ochförsöka engagera svenska folket som ägare i derasegna infrastrukturföretag. Vi återkommer inom enganska snar framtid med detaljerade förslag omdetta.Herr talman! Bland de allra viktigastevälfärdsfrågor som regeringen står inför är attskydda och förbättra miljön. Detta är enframtidsutmaning i allas intresse. Transportsektornstår här i fokus även om en hel del faktiskt gjorts isyfte att begränsa skadorna på hälsa och miljö.Ända har arbetat med förEuropa unikt hårda avgaskrav för bensinbilar.Enligt färsk statistik från -- den europeiskatransportministerkonferensen -- är jämteSchweiz det land i som har högst andelpersonbilar som är försedda med katalysator.Andelen bilar som drivs med oblyad bensin ärockså hög i , dock är vi inte bäst.Ett intensivt arbete pågår också med utveckling avalternativa drivmedel och nya typer av motorer.Detta arbete måste i hög grad drivasinternationellt. Över huvud taget har miljöfrågornaen internationell dimension som inte nog kanbetonas. Endast genom samarbete mellan ländernakan vi nå en lösning på det allt besvärligarekoldioxidproblemet. Just inom transportsektornhar de europeiska länderna möjlighet att arbetainom en vidare krets än enbart inom EG ochEFTA. Jag tänker då på samarbetet inom CEMT.Regeringen kommer också aktivt att delta iförberedelserna för och genomförandet av om miljö och utveckling ,1992. Det europeiska samarbetet får en avgörandebetydelse för möjligheterna att lösa de svåramiljöproblemen, inte minst i Central- ochÖsteuropa. I regeringsförklaringen framhålls att eneuropeisk luftvårdsfond bör etableras i detta syfte.Även om miljöfrågorna alltså är något som i myckethög grad måste lösas inom ramen förinternationella fora gäller det också att hålla rent påhemmaplan. För del är miljöproblemensärskilt stora i våra storstadsregioner. Jag noteraratt den förra regeringen ännu inte anslagit en endakrona till dessa regioner ur anslaget Investeringar itrafikens infrastruktur, trots att 5,5 miljarderfaktiskt reserverats för ändamålet. Storstädernastrafik- och miljöproblem har varit kända under långtid men har förvärrats under senare år.Storstadsförhandlarnas avtal om trafik och miljö ärnaturligtvis något som måste leda till resultat, ochjag är beredd att verka för att så också sker.När det gäller trafiksäkerhetsområdet vill jag förnärvarande bara säga att en särskild utredare,generaldirektör , har sett överdet offentliga trafiksäkerhetsarbetets framtidainriktning och organisation. Han har lagtfram en rapport om detta. Utredningsförslagenkommer att remissbehandlas i vanlig ordning, ochjag kommer sedan att föreslå regeringen attåterkomma till med förslag till åtgärder.Vi ser alltså att effektivitetsvinster och besparingarkan uppnås genom att man för över TSVs uppgiftertill andra organ.Den ekonomiska och tekniska utvecklingen skaparnya möjligheter för transportsektorn, liksom förandra samhällssektorer. Det ger unikt godamöjligheter för en omställning till mindreresurskrävande och miljöbelastande energi- ochtransportsystem.Anf. 147 () replik:Herr talman! Jag försökte att positivt lyssna tillkommunikationsministern. En av de positivasignalerna avser en tidigareläggning avinvesteringarna, och det verkar ju hoppfullt när detgäller snabbtåg på ostkustbanan.I fråga om miljöperspektivet talarkommunikationsministern om utvecklings- ochtillväxtkrafterna, om ett ökat inslag av konkurrensoch om att det statliga ägandet skall minska.Kommunikationsministern talar om närmandet tillEuropa och om det europeiska samarbetet. Detbetyder rimligtvis att det blir ett ja tillÖresundsbron. Jag tror dess värre inte attkommunikationsministern kommer att drivamiljöperspektivet i den frågan.När det gäller miljön och förhållandet mellanjärnväg, flyg och bil ser jag heller inga nya signaler.Det är tekniken som skall lösa detta. har,säger kommunikationsministern, strängaavgasbestämmelser. Den linjen skall enligtkommunikationsministern fortsätta att utvecklas,och det är gott och väl, men det är naturligtvis inteett byte av system som på lång sikt kan ge någonordning i fråga om biltrafikens miljökonsekvenser.Arbetet med storstädernas problem måste geresultat, säger . Men hur, med vilkastyrmedel skall vi få de resultaten? Det är det somgör mig bekymrad när det gäller den nyaregeringens trafikpolitik.Anf. 148 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! fortsätter att ställa ettantal frågor på saker som jag har tagit upp. Hantror inte att jag kommer att ha någotmiljöengagemang när det gällerÖresundsförbindelsen. Jag kan bara konstatera,, att vi i det sammanhanget har enmycket tydlig lagstiftning att följa. Det projektkring vilket vi har ett bindande folkrättsligt avtalmed kommer att prövas enligt gällandelag, oavsett vilka ambitioner jag somkommunikationsminister har. Jag kan emellertidförsäkra om att jag tillsammans medmiljöministern skall se till att den miljöprövningensker i enlighet med den lag vi har stiftat i den härkammaren.Anf. 149 () replik:Herr talman! Kommunikationsministerns åsikt iden här frågan stämmer helt med den politik somtidigare har förts. De lagar som har är,enligt mitt sätt att se, inte tillräckliga styrmedel föratt vi skall kunna förhindra de negativaverkningarna av . Jag tror alltså att viär inne på en väg där bara är ettexempel men ändå en mycket tydlig symbolfrågaför vilka drivkrafter som är viktiga för den svenskautvecklingen framöver. Här kommer vi nog tyvärrinte längre, utan vi har olika åsikter i den frågan.Anf. 150 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! tycker inte att lagarnager tillräckliga styrmedel. Jag vet inte om JanJennehag var inne här i kammaren för en stundsedan när man talade om rättstrygghet. Om JanJennehag inte kan acceptera de lagar som harstiftats här, har han möjlighet att väcka motioneroch försöka förbättra lagarna. Jag är övertygad omatt han kommer att få stöd från många andra. Mendet är nu de lagar vi har som gäller. Det kan varkenJan Jennehag eller jag göra någonting åt. Jag skallför min del se till att denna miljöprövning blir såseriös som möjligt.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 151 ():Herr talman! Jag börjar med att hälsakommunikationsminister välkommen isitt ämbete, detta för de svenskakommunikationerna betydelsefulla ämbete.Jag har en lång erfarenhet från arbetet itrafikutskottet bakom mig. Detta arbete har underde präglats av ett liv underknapphetens kalla stjärna. Har det varit godakonjunkturer under dessa decennier har pengarnahuvudsakligen gått till transfereringsobjekt, ochhar det varit dåliga tider harkommunikationsområdet varit det första som fåttdra in på svångremmen. Jag bortser då från det somhänt , när vi för ett parår sedan fick en kraftig höjning av anslaget förnyinvesteringar i järnvägar, vilket faktiskt beroddepå ett moderat initiativ i trafikutskottet.Man har alltså kommit till insikt omatt kommunikationer är någonting som är oerhörtviktigt för tillväxten i samhället. Detta insåg maninte förr, men som väl är har den insikten nu vunnitburskap. Utskottets alla ledamöter och partierknyter nu de största förhoppningar till att den nyaregeringen verkligen skall kunna mobiliseraresurser som gör att vi får ökade satsningar påvägar, järnvägar och annan infrastruktur i landet.Det är klart att jag också skall bagagna dettatillfälle till att nämna några av de punkter somligger oss moderater nära hjärtat när det gällertrafikpolitikens praktiska utformning. Vi stårsjälvfallet, som de flesta här, bakom tesen att detskall råda fri och likvärdig konkurrens inom ochmellan de olika transportsektorerna. Det betyderatt de olika affärsverken får räkna med att det bliren ändrad konkurrenstillvaro för vart och ett avdem.Jag tänker på luftfarten, som sedan sin tillkomst harfört en monopoliserad koncessionstillvaro men somnu skall utsättas för konkurrens. När den förrekommunikationsministern föreslog att man skullestarta med att låta Linjeflyg och SAS konkurrera påde primära linjerna tyckte vi från moderat sida attdet var ett stympat förslag. Men det finns kanskeanledning att göra införandet av konkurrenseninom luftfarten i mer än ett steg, med tanke på densvåra konjunkturnedgång som dessa företag liderav just nu.Även järnvägstrafiken, som , , har varit riksdags storabekymmer inom kommunikationssektorn, behövergranskas i fråga om möjligheterna att utsättas förkonkurrens. Det är helt självklart att statensjärnvägar, som är ett stort, hierarkiskt uppbyggtföretag, inte utan vidare kan utsättas för fullständigkonkurrens, men jag tror att det skall kunnagenomföras steg för steg.När det gäller sjöfarten lade jag märke till attutskottets ordförande begagnade detta förstatillfälle till en dialog medkommunikationsministern till att plädera för denrådande ordningen för svensk rederinäring, sominnebär att ett rederistöd på drygt 500 milj.kr. Jag vill tala om förkommunikationsministern, att när detta stöd på sintid infördes -- även det delvis på grund av ettmoderat initiativ, var avsikten att det bara skulleutgå tills man hade organiseratett internationellt register för den svenskafjärrsjöfarten. är nu det enda landet iNorden som inte har något internationellt register.Jag föreställer mig att det kommer att bli ganskasvårt för kommunikationsministern att fåfinansministern att fortsätta att betala ut dessa merän 500 milj.kr. till svensk rederinäring, närdet finns möjligheter att låta den stå på egna ben,på ett likartat sätt som dess konkurrenter.Innan jag slutar vill jag säga någonting om det somär den viktigaste delen avkommunikationsutvecklingen i landet, nämligenbilismen. Det är därför som vägnätet i landet ärstommen i kommunikationerna i landet. Bilismenhar varit strykpojke för finansministernsolika pålagor. Det är viktigt att bilismen får enkänsla av att vara en värdefull transporttillgång ilandet. En detalj inom densamma ärhastighetsbestämmelserna, och jag hoppas attkommunikationsministern mycket snart kommeratt befria landets bilister från tvånget att köra 90 kmpå vissa motorvägssträckor där man annars får köra110 km. Man upplever det som omotiverat ochonödigt.Jag vill understryka att alla sektorer ilandet måste få en positiv utveckling under denärmaste åren och att de satsningar på infrastruktursom utlovades i regeringsdeklarationen verkligeninfrias, så att inte de besparingskrav somkommunikationsministern nämnde blir ett hot motden utbyggnad av infrastrukturen som är alldelesnödvändig om landet skall komma ur sinkonjunktursvacka.Anf. 152 ():Herr talman! Förbättrade kommunikationer ärnyckeln till utveckling av vårt land och särskilt förNorrlandslänens näringsliv, arbetsmarknad ochkulturliv. Det måste därför nu tillkomma resurserför att förbättra standarden på järnväg, vägar ochtelekommunikationer och för att utvecklasjöfarten.Den socialdemokratiskt förda politiken har ävenhär misslyckats. Ett rundare måsteförverkligas särskilt , när vägen tillEuropasamarbete har öppnats och går in iEG-gemenskapen.Herr talman!