prot · GF0923 · 1991-11-12 00:00:00 — skallman komma fram till en utvecklingsplan som skallkunna ligga till grund för beslut om vilkautbildningslinjer som skall finnas liksomutbildningslinjernas mål, inriktning, studietid samtutbildningens dimensionering och lokalisering.Man skall således göra en mycket omfattandeöversyn, och enmansutredarna har fått ett mycketomfattande uppdrag.Jag är mycket konfunderad över att en person skallåstadkomma allt detta, särskilt med tanke på attutredaren har arbetat vid en av deutbildningsinstitutioner som berörs och inte har fåttstödet att kunna få ett omförordnande vidinstitutionen. Jag tycker att uppdraget borde ges större grupp. Det är mycket viktigt att vi får enutbildning när det gäller de konstnärliga ämnena.Anf. 130 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag beklagar att frågan har fått en felaktigbenämning i föredragningslistan. Det kommer attjusteras till protokollet.Anf. 131 Utbildningsminister ():Herr talman! Oaktat rubriceringen på kammarensföredragningslista har jag svarat på rätt fråga.Jag förstår att och andra ikulturlivet kan ha synpunkter på ett och annat avdet som har hörts ifrån denna och kanske ävenandra utredningar på detta område. Jag har haft attta ställning till om en utredningen som har arbetatunder och har kvar, skall ges nyadirektiv, avbrytas eller t.o.m. förses med flerapersoner. Jag har dragit slutsatsen att det enklasteoch för kulturlivet mest gangliga är att utredningenslutför sitt arbete. Sedan får vi alla i den form somutredningar normalt möter pröva dess resultat ochkomma fram till de slutsatser som kan forma enmajoritet i denna riksdag. Jag försäkrar att i dennamening finns det ingen utredning som är öppnareän den som vi just nu diskuterar.Anf. 132 ():Herr talman! Nej, jag kan förstå att man i det härläget inte lägger ned en utredning som har hållit påså pass länge och har så pass kvar. Jag ärdock oroad för att den här utredningen skall liggatill grund för alla de beslut som tas upp i direktiven.I så fall är det mycket viktigt vad som står iutredningen. Med tanke på uppdraget borde det hagetts till en större grupp personer, och det borde haskötts på ett annat sätt. Det kanske inte går att göraså mycket åt det . Man måste dock se till dettanär det gäller hur man skall använda sig avutredningen och vilken grund den skallfå.Anf. 133 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag delar om vad man skulle ha gjort om manhade regerat . Då hade jag nog ocksåtillsatt en utredning som hade innehållit flerapersoner som därmed hade fått möjlighet att berikautredningsarbetet mer än vad som är möjligt i enenmansutredning.Oavsett vilka slutsatser utredningen kommer framtill är det min avsikt att se till att kulturlivet i desshelhet och andra berörda organ i samhället fårmöjlighet att fritt diskutera dess slutsatser. På basisav den diskussionen skall regeringen sedan läggafram sina förslag.Anf. 134 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för detbeskedet. Det tror jag kommer att lugna en del somhar varit oroliga för hur man skall användautredningsresultatet. Jag hoppas att vi kommer attfå en bra utbildning när det gäller konstnärligayrken och det konstnärliga utövandet i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:102 omgymnasiereformenAnf. 135 (m):Herr talman! frågar om jag ärberedd att ge besked om att det utvecklingsarbetesom nu pågår i landets gymnasieskolor medanledning av gymnasiereformen inte kommer attkullkastas genom nya regeringsbeslut.Som svar på den ställda frågan vill jag först hänvisatill regeringsförklaringen, där regeringen gav tillkänna sin avsikt att förstärka kvaliteten igymnasieskolan, bl.a. genom att förstärka språkensställning. I regeringsförklaringen står också attförlängningen av de yrkesinriktade linjerna igymnasieskolan ligger fast. Utifrån detta kommerjag att ge nya direktiv till läroplanskommittén.Självklart kommer detta att innebära attgymnasieskolan delvis kommer att få ett nyttinnehåll.Jag vill också slå fast att jag är positivt inställd tilldet utvecklingsarbete som bedrivs igymnasieskolorna och jag följer det med stortintresse.En förutsättning för att förberedelsearbetet iskolorna skall lyckas inför genomförandet av en nygymnasieskola /93 är emellertidatt utbildningsplaner och kursplaner finns färdigaatt användas ute på skolorna föreskolstarten. har emellertid pekat på desvårigheter som finns att ta framdefinitivt fastställda utbildnings- och kursplaner.Jag är dock medveten om att kommunerna har stortbehov att snabbt få besked om vilka förutsättningarsom gäller för /93 och jag verkar därförför att besked i denna fråga kommer att lämnas såfort som möjligt till kommunerna.Anf. 136 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga. Jagbetraktar skolministerns svar som ett positivtbesked till gymnasieskolorna om attutvecklingsarbetet i huvudsak kommer att fåfortsätta ungefär som planerat.Det pågår just nu ett omfattande utvecklingsarbetei landets gymnasieskolor i enlighet medgymnasiereformen. Det skiljer naturligtvis mellanskolorna, men jag tror att man kan säga att det ärett sjudande utvecklingsarbete. Skolledningar ochlärare är engagerade för att ge konkret innehåll åtdenna reform.På en del håll planerar man att startautbildningsprogram , och då måstedet hela vara klart . Det är alltsåuppenbarligen bråttom. Detta har jag fått klart förmig vid besök i gymnasieskolor och vid andrakontakter med gymnasieskolor.En regering måste naturligtvis ha en visshandlingsfrihet, även sedan man accepteratförutsättningarna för ett lokalt utvecklingsarbete.Jag menar dock att det är viktigt att man tar till varadet positiva engagemang som finns ute i skolorna.Därför är det viktigt att den osäkerhet som grundarsig på och tidigareåsikter om gymnasiereformen skingras. Med detsvar som skolministern nu har givit anser jag att denoron borde vara skingrad. Jag hoppas att svaretskall vara en i utvecklingsarbetet.Anf. 137 (m):Herr talman! Jag är bekymrad att informationenkommit så sent som den gjort. Men jag är ocksåbekymrad över att har aviserat problemmed att ta fram en del av de förutsättningar somkommunerna måste ha. Man har haft ganska ontom tid under uppbyggnadsskede, menjag har bett att få information om detta. Egentligenönskar jag att jag hade kunnat ge ett besked redani går.Moderaternas tidigare kritik kvarstår naturligtvisdelvis. Det är emellertid så att den nuvaranderegeringens politik bygger på en mycket stor tilltrotill det engagemang som finns och till detutvecklingsarbete som pågår. Vi har en mycket storöppenhet för variationer och annat. Vi har också iregeringsförklaringen slagit fast vilka ramar det ärsom gäller.Det viktigaste för regeringen just nu är att försäkrasig om att det den skall svara för, dvs. att detkommer fram kursplaner och annat, verkligen blirgjort. Oavsett hur förändringarna skallgenomföras, måste de grundas på kvalitet. Jagkänner en viss otrygghet så länge intehar presterat vad man skulle. Jag tror att den 1december satts upp som sista datum. Jag hoppas hinner slutföra arbetet till dess, och jag harockså krävt besked av skolverket.Anf. 138 ():Herr talman! Det är självklart att dessagrundläggande dokument måste finnas. Dekommer ganska sent -- tidsplanen för allainblandade är ganska knapp. Vi hoppas emellertidatt dessa dokument kommer så att skolledare,lärare och elever får se vad det är och hur det kanfungera. Om så inte blir fallet, får regeringenhantera den saken.Vad jag emellertid ville förvissa mig om är attregeringen inte har några planer som skulle kunnakullkasta det förändringsarbete som är på gång.Detta är någonting som direkt har isin hand. Jag hoppas jag tolkat korrekt, nämligen att projektet kommer attfortsätta.Anf. 139 (m):Herr talman! Jag har gett det svar som jag kan medutgångspunkt i vad jag vet . Man vet ju aldrighur morgondagen ser ut. Min grundinställning äremellertid att vi skall arbeta i enlighet med defattade besluten, och vi skall nu fylla dessa medinnehåll, bl.a. med vad som sägs iregeringsdeklarationen.Jag tror i alla fall att detta är ett positivt besked tillkommunerna.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:105 om demokratinsvärden i skolundervisningenAnf. 140 (m):Herr talman! har frågat mig omregeringen tänker vidta några åtgärder inom skolanmot de rasistiska tendenser som han ser avspegladei framgångar för vissa extrema högerpartier iskolvalen.Åke Carnerö har själv hänvisat till hur läroplanenhävdar vår demokratis väsentliga värden. Jag harredan tidigare i höst i den allmänpolitiska debattenmarkerat att regeringsförklaringens ord ommänniskolivets okränkbarhet och den personligaintegriteten inte bara får bli honnörsord. De ärviktiga principer att slå fast.Och där dessa principer skall slås fast än tydligareär i det kommande läroplansarbetet. Omläroplanen görs till ett mer handfast dokument , kan den ge bra stöd och ledning för dem somarbetar i skolans vardag också i den fråga vi nu talarom. Grunden till en sådan läroplan vill jag läggamed de nya direktiv för läroplansarbetet som jagräknar med att ge inom kort.Det efterlyser är sådant som skolanskall göra . Jag skall verka för att de nyaläroplanerna inte blir mindre tydliga i denna sak.Jag vill också tillägga att man på civildepartementetavser att låta undersöka ungdomars inställning tillbl.a. Det kommer att ge en mer korrektoch rättvisande bild av våra ungdomars åsikter ände delvis helt felaktiga uppgifter som cirkulerat ipressen om hur de röstade i skolvalen.Anf. 141 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Jag formulerade den här frågan efteratt ha tagit del av en del inslag i Aktuellt. Därframgick det klart att det i vårt samhälle finnsgrupper och organisationer med klara rasistiskainställningar. Dessa grupper drar sig tydligen inteheller för våld.Statsrådet hänvisar i svaret till läroplansarbetet.Jag är själv lärare och är naturligtvis intresserad avläroplansarbetet. På flera ställen i Lgr 80 framhållsde grundläggande demokratiska värderingarna. Påett ställe står att de vuxna skall förankra de etiskanormerna i barnets egen personlighet och konkretaomvärld.Problemet som jag ser det är att man inte utgår frånnågon värdemätare, från en bestämd livsåskådning.Jag anser att det skulle vara till gagn för dendemokratiska fostran som Lgr 80 framhåller, dvs.att man skall utgå från en klart uttalad etik.Eftersom skolan varit neutral när det gäller denfostrande rollen, har just människovärdet aveleverna inte direkt uppfattats som absolut ochokränkbart. Jag vet att ordet ''okränkbarhet'' finnsi läroplanen. Vad har statsrådet för synpunkt pådetta?Anf. 142 (m):Herr talman! Det är svårt att finna orsakerna tillatt vi har hamnat i denna situation. Det är trots alltde kristna värderingarna och den kristna etikensom ligger till grund för hela vårt samhälle, i varjefall i mångt och mycket. Egentligen finns det alltsåen ganska tydlig förankring.Det bekymmersamma är att lärare anser att det ärsvårt att ta upp frågan om vad som är rätt och feloch över huvud taget att hanteralivsåskådningsfrågor. Detta är någonting som vibehöver diskutera mer ingående.Det som bekymrar mig litet när det gällerfrågan om rasistiska tendenser är att man litetslarvigt utpekar ungdomar som beter sig illa istörsta allmänhet som rasister. Enligt deskolvalsundersökningar som gjorts kan man i bara31 skolor av 370 ta reda på vad som finns bakomrubriken ''Övriga partier''. I 12 av de 31 skolornafanns inte enda röst på något parti till höger om NyDemokrati. De flesta röstade på , AIK och annat. Det är alltså mycketdiffust. Jag tror att det är viktigt att göra det somman inom funderar på att göra,nämligen att gå in och mer precist ta reda på vilkauppfattningar ungdomar har. Jag har nämligen enkänsla av att ungdomar är mer vidsynta än vad vitror.Även om -- det vill jag understryka -- det är frågaom väldigt få ungdomar som har hamnat på denkant där man uppenbarligen inte begriperdemokratiska värderingar, är det oerhört allvarligtoch skäl för skolan att fundera över hur vi hanterardet och hur vi skall förebygga att utvecklingenfortsätter.Anf. 143 ():Herr talman! Jag är medveten om att detta ärmycket svårt att undervisa om. Man kan i och försig säga att hela skolan går ut på att vi fostrarbarnen och ungdomarna i demokratisk anda. Degrundläggande demokratiska värderingarna är somjag ser det naturligvis alla människors lika värde,rätten till liv och människolivets okränkbarhet.På ett annat ställe i regeringsförklaringen, isamband med vad som står om den medicinska ochbiologiska forskningen, påpekas att stora etiskaproblem kommer att uppstå. Jag skulle vilja frågastatrådet: Anser statsrådet att även svenskskolpolitik behöver en etisk förankring ikristendomen, just för att förstärkamänniskovärdet och den demokratiska fostran?Anf. 144 (m):Herr talman! Jag tror att man måste ha en klargrund när det gäller etiska frågor. Det är ju i vissmån det som man -- i alla fall om man klarar avdet -- skall precisera eller föra ett resonemang kringi ett läroplansarbete. Den debatten skall vara tillstöd för lärarna, och de dokument som kommerfram skall vara ett stöd för den diskussionen. Det äralltså viktigt.Jag håller delvis med om att det är svårt attundervisa i dessa frågor och att det är svårt atthantera dem.Men när det gäller de rasistiska tendenserna -- jagvill gärna komma tillbaka till det -- handlar detockså om att inte alltid utgå från att det som dessaungdomar ägnar sig åt är något genomtänkt. Det ärfråga om förskräckligt mycket busliv, och det ärganska enkelt att bestämt ta avstånd från det ochsätta upp precisa regler.Jag tror alltså att man skall föra den seriösa ochdjupare debatten och genomföra ett arbete för attså att säga grunda rätt värderingar, men vi måsteockså sätta mycket tydliga gränser för vad viaccepterar i fråga om uppförande bland barn ochungdomar. Gör vi inte det, får vi ett allmänt buslivsom kan utnyttjas av extrema krafter. Jag är liteträdd för att det är vad som har hänt på en del håll iSverige.Anf. 145 ():Herr talman! Inte heller jag menar att man direktskall stämpla en elev som rasist om eleven sägernågonting dumt i något sammanhang. Detförekommer ju en mängd lögner i vårt samhällesom är mycket lätta att bemöta. Det viktiga ärnaturligtvis, och det tror jag vi är helt överens om,att samhället från alla nivåer ger klara signaler ochgör det . Det står ju också iregeringsförklaringen, och det är väldigt viktigt.Jag skulle vilja återknyta till något som statsrådettog upp, nämligen läroplansarbetet. Jag arbetar ivanliga fall på mellanstadiet. Genom tillkomsten avLGR 80 ändrades timplanen för desamhällsorienterade ämnena på mellanstadiet.Antalet veckotimmar i historia ochsamhällskunskap minskades från 89 till 75 under ettläsår, och antalet veckotimmar i religionskunskapminskades från 70 till 58 under ett läsår.När man ibland pratar med de ungdomar somuttalar sig rasistiskt, förnekar en del av dem t.ex.historiens största brott under andra världskriget.Jag skulle vilja ta upp detta i samband med att vidiskuterar historielösheten. Det är ju mycketviktigt att vi kan dela med oss av den härkunskapen. Anser statsrådet att det utifrån minfråga kan vara motiverat att se över timplanen i justdetta avseende?Anf. 146 (m):Herr talman! Vi skulle kunna debattera timplanenoch innehållet i läroplanen ganska ordentligt, menför det behövs än vad vi har tillförfogande i dag.Mitt svar på frågan är att man i första hand intebehöver mer timmar, utan man behöver ökadkvalitet. Man bör tillse att eleverna får denundervisning de faktiskt skall ha i de här ämnena.Det visar sig ju tyvärr i undersökningar att detfinns skolor där eleverna inte får undervisning ireligionskunskap eller samhällskunskap. Det ärfråga om upp till en tredjedel av skolorna. Det slåralltså mycket olika, och jag skulle vilja påstå att vihar fått litet problem med den likvärdigautbildningen. Jag tycker kanske att det är ettstörre problem än bristen på tid.Anf. 147 ():Herr talman! Jag är nöjd med svaret, och jag beratt få tacka så mycket för det.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:69 och 71 till näringsutskottetSkrivelse1991/92:68 till jordbruksutskottet23 § Meddelande om valAnf. 148 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Valberedningen har föreslagit utökning av antaletsuppleanter i utrikesutskottet,socialförsäkringsutskottet, socialutskottet ochjordbruksutskottet.Under förutsättning att kammaren bifallervalberedningens förslag kommer val avifrågavarande suppleanter att äga rum vidmorgondagens sammanträde.24 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:53 Förslag till ny lagstiftning förkabelsändningar m.m.1991/92:72 Sänkt socialavgift till sjukförsäkringen25 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 11 november1991/92:42 av () till statsrådetReidunn om patentfrågor ibiotekniksammanhang:Frågan om patent i biotekniksammanhang äralltmer omdiskuterad. Den gäller bl.a. frågan ompatent skall ges på organismer -- bakterier, växteroch djur -- framställda med hjälp av genteknik.Men den gäller också frågan om patent skall kunnages på delar av den mänskliga arvsmassan och t.ex.hormoner som i sig är naturligt förekommande mensom med utnyttjande av delar av den mänskligaarvsmassan, framställts i laboratoriemiljö.Patentdiskussionen gäller också isolerade naturligtförekommande organismer.Begrepp som ''biologiskt förfarande'', ''växtsorter''resp. ''djurraser'' är centrala i diskussionen ompatent i biotekniksammanhang. Det kan i dettasammanhang vara värt att framhålla att det i ett fungerande växtförädlarskydd.Sverige är i patentfrågor bl.a. ansluten till deneuropeiska patentkonventionen (EPC).I arbetar genteknikberedningen med idessa sammanhang ''övergripandeimmaterialrättsliga frågor''. Beredningen beräknasha slutfört sitt arbete . Undertiden fortskrider runt om i världen diskussioner ochställningstaganden direkt eller indirekt till sådanafrågor som hänger samman med den aktuellapatentfrågan. I flera av dessa diskussioner deltarSverige. Bland dessa diskussioner kan bl.a. nämnasGATT-överläggningarna, EES/EG-diskussionernaoch förberedelserna inför FNs konferens om miljöoch utveckling.Jag vill fråga statsrådet:1. I vilka internationella sammanhang deltarSverige där patent på gentekniskt förändradeorganismer; isolerade, naturligt förekommandeorganismer; delar av mänsklig arvsmassa ellerhormoner framställda med hjälp av sådana delardiskuteras?2. Vilka uppfattningar i de aktuellapatentfrågorna framför i dessa resp.sammanhang?3. Medför deltagande i de aktuellainternationella diskussionerna något bindandeställningstagande till de aktuella patentfrågorna?26 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 11 november1991/92:123 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten inomÅmåls kommun:Arbetslösheten i har länge legat på nivån 5--, beroende på ett flertal företagsnedläggelser. Idagarna har vi blivit varse att ytterligare ettdråpslag kan komma att drabba kommunen. I SJsverkstad med drygt 300 anställda diskuteras förnärvarande väsentliga nedskärningar eller totalnedläggning. Detta skulle för Åmåls del innebäraatt arbetslösheten ökade från till runt 10 %öppen arbetslöshet. Detta är naturligtvis heltoacceptabelt.Vad avser arbetsmarknadsministern att vidta föråtgärder för att detta inte skall ske?1991/92:124 av () tilljustitieministern om introduktionen av nyanämndemän:Riksdagen anvisade 5 milj.kr. för attförbättra kunskaperna hos nämndemännen. Syftetvar att ge grundläggande kunskaper omverksamheten vid domstolarna och andrakunskaper för att delta i rättsskipningsarbetet. Dengjorda satsningen har ansetts ge goda effekter ochvar därför mycket värdefull.Årets val innebär att ett antal nya nämndemäntillträder vid domstolarna. Det vore av stortintresse att även dessa nämndemän kunde få del avinformationsinsatser om domstolarnas verksamhet.Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följandefråga:Ämnar justitieministern verka för att medel anslåsför informationsinsatser till nyvalda nämndemän ilikhet med vad som tidigare skett?