prot · GF0948 · 1991-12-18 00:00:00 — Syftetvar att få i gång en fungerande riskkapitalmarknad.Det här bemöttes rätt hånfullt, det måste jagpåminna om, från de borgerliga partiernas sida.Man såg denna verksamhet som en sortssocialisering av småföretag. Man såg verksamhetensom ett löntagarfondsliknande övertagande avsmåföretag. Likaså har man behandlatSmåföretagsfonden på ett föraktfullt sätt. Jagtycker att denna inställning är rätt orimlig, specielltmed tanke på hur svårt det är att få fram riskvilligtkapital. Mot den bakgrunden är det bra att man nuhar en annan inställning.Centerpartiet och var överens om attdet sätt på vilket den socialdemokratiskaregeringen skaffar fram kapital tillriskkapitalbolagen -- nämligen genom indragningav medel från utvecklingsfonderna -- var olyckligt.Vi motsatte oss detta.Historien, för att ta till en klyscha, har väl visat attvi hade rätt. Kapitalet i utvecklingsfondernabehövs ju. När det inte finns något konkret förslagframtaget som kan förverkligas på marknaden ärdet nog oklokt att direkt så att säga flagga för att viskall begränsa och senare ta bortutvecklingsfondernas möjligheter att låna pengar.Representanter för utvecklingsfonderna har på ettövertygande sätt visat att man gör stor nytta genomatt även de här fonderna ställer upp med detriskkapital som så väl behövs. Man kan säga attutvecklingsfonderna är den hävstång som behövsför att bankerna med mindre risker kan gå in ocherbjuda kapital, och det här är nödvändigt.Jag har här i talarstolen sagt, och dethar också sagt i skatteutskottet ochäven i andra skattedebatter, att vi i vänsterpartietär beredda att gå in i diskussioner om hur man kanunderlätta för småföretagande och hur man kan fåfram kapital för att stimulera denna utveckling somverkligen är nödvändig.Jag tycker att vi har visat öppenhet. Men någonmotsvarande öppenhet från regeringens sida finnsinte. I stället kan man tala om ett, skulle jag viljasäga, principrytteri. Vidare kan det konstateras attcenterpartiet har backat. Man har släppt devälmotiverade ståndpunkter som tidigare förekominom . går man in i fållan.I propositionen finns det en del synpunkter sominte resulterar i konkreta förslag. Det finnsnämligen markeringar om att man vill inskränka defackliga rättigheterna för anställda i småföretag.Detta säger man som man säger sig viljalätta på beskattningen för kapitalägarna, för demsom redan har det gott ställt. Motivet är att dessagenom lättnader i fråga om beskattningen skall blimera villiga att gå in med kapital i småföretagen.Jag menar att det är en ganska provocerandeklasspolitik att behandla de anställda så här. På ettganska brutalt sätt undandrar man alltså deanställda deras rättigheter som mangynnar kapitalägarna, de välbeställda.Detta är olyckligt, jag upprepar det, speciellt ismåföretagarsammanhang. Där är det ofta enmycket nära kontakt mellan anställd ochföretagare. Den anställde kan vara både anställdoch löntagare. I kan den anställdevara företagare. Ofta förenas de båda rollerna hosen och samma person. Det finns således enömsesidig förståelse för den andras problem.Att genom lagstiftningsåtgärder, genomskattestimulans och genom att inskränka defackliga rättigheterna provocera fram onödigamotsättningar mellan löntagare och småföretagaremenar jag är omotiverat och djupt olyckligt.Med detta, herr talman, yrkar jag avslag påpropositionen och bifall till den aktuellameningsyttringen. Det innebär att jag yrkar bifallockså till den socialdemokratiska reservationen.Anf. 115 ():Herr talman! SMÅ FÖRETAG HAR STORBETYDELSE. Det är en gammal känd devis. Mende små företagen har inte fått det erkännande, denuppmärksamhet och de förutsättningar som deförtjänat. Tyvärr har de små företagen inte alltidhaft de rätta förutsättningarna att födas, växa ochutvecklas i Sverige.Det känns därför skönt att nu få vara med och draupp nya fåror, så att vi får en ny och bättrenäringspolitik och en bättre småföretagarpolitik.Det är inte så, att jag vill klaga på vad svensktnäringsliv har uträttat. Det råder inget tvivel om attSverige har varit, och är, en betydandeindustrination, trots de svårigheter som vi haft attbrottas med.Det är många faktorer som medverkat till attSverige har varit framgångsrikt internationellt sett.Även om är en liten nation har svenskaföretag, företagsledare, arbetare, köpmän ochingenjörer samt svenska produkter och varor låtittala om sig i en hel värld.Under de senaste åren har de svenska företagenhalkat efter jämfört med företagen i andra , bl.a. beroende på en felaktig ekonomiskpolitik. Detta har också lett till att vi nu har ennegativ tillväxt. Industriproduktionen väntas i årfalla med hela 5 %.Detta är allvarligt. Det är därför viktigt att ta nyatag och se till att svenskt näringsliv återtar sintätposition i internationella sammanhang. För dettabehövs både en ny näringspolitik och en nysmåföretagarpolitik. Det är detta som den nyaregeringen nu har föreslagit.Vi måste stimulera till att svenskaföretagsinvesteringar i betydligt större omfattningsker i vårt land. Under en stor del av 80-talet har vikunnat se hur svenska företag har investeratutomlands, främst i . Det är i och försig en naturlig företeelse med tanke på denintegrationsprocess som pågår. Men då borde detockså vara naturligt med utländska intressensinvesteringar i . Men så har inte varit fallet.Det beror bl.a. på de ekonomiska förhållanden somhar rått här i landet.För att växla in på ett nytt spår, mot en positivutveckling måste satsningar nu ske på små ochmedelstora företag. I finns drygt enhalv miljon företag, inkl. jord- och skogsbruk. Avdessa är företag med färre än 200 anställda.Antalet småföretag utanför jordbrukssektorn ärungefär 390 000. Av de nya arbetstillfällen som harskapats kan manfinna att större delen finns i småföretagen.Nyföretagandet har legat på 5--i desenaste åren. Det kan man kanske tycka är enhyfsad nivå, om man inte jämför med t.ex.Tyskland och , som har en nivå på 10--. Man förstår då att det är önskvärt ochnödvändigt med ett högre nyföretagande även här iSverige.Nyföretagandet har förvisso visat en positiv trend,men även antalet konkurser har ökat. Mångaföretag har helt enkelt inte haft de rätta chansernaatt klara sig. Därför är det av största vikt förSveriges ekonomiska utveckling att små- ochnyföretagandet får en renässans . Detär i de företagen som de nya arbetstillfällenakommer att skapas.Det är småföretagen som skall bli ekonominsspjutspets mot framtiden. Att ge småföretagengoda förutsättningar är också den bästa åtgärdenför att motverka arbetslösheten. Därför har ocksåden nya regeringen vidtagit en rad åtgärder somstimulerar småföretagen och nyetableringen. Detär också det som detta betänkande handlar om.Man kan dela upp förslagen i olika avsnitt, som jagi korthet skall beröra. Det handlar om:-förbättrad rättssäkerhet,-en effektiv konkurrens,-sänkt skattetryck,-en effektiv riskkapitalmarknad,-ändrade lagar och regler, så att de stämmeröverens med småföretagens behov,-nyetablering och Europakontakter.Den förbättrade rättssäkerheten vill vi uppnågenom att äganderätten och näringsfriheten skrivsin i grundlagen. Regeringen kommer att tillsätta enparlamentarisk kommitté som skall utreda dennafråga. Även den s.k. negativa föreningsrätten skallutredas. Jag skall inte fördjupa mig i denna fråganu. Vi får säkerligen möjlighet att återkomma idetta ärende efter det att utredningen har utförts.Men det är betydelsefullt att redan nu konstateraatt den nya regeringen ger viktiga signaler medavsikten att stärka den enskilda äganderätten ochnäringsfriheten genom att grundlagsfästa dessarättigheter och friheter.Det är viktigt att en effektiv konkurrens skapas iprivat och offentlig verksamhet. Här harkonkurrensförhållandena en avgörande betydelseför möjligheterna att stärka den svenska ekonomin.Genom kommer vi att ingå i etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde medenhetliga konkurrensregler för dengränsöverskridande handeln. Regeringen kommerdärför med förslag om en förstärktkonkurrenspolitik.Likaså kommer det att bli lättare och enklare attetablera butiker. Detta kommer att ske genom enändring i . Bl.a. kommer denlokala konkurrensen att stimuleras genom friareetableringsmöjligheter för handeln, i synnerhet förlivsmedelshandeln. Näringsfrihet och en effektivkonkurrens skall främjas i kommunernasplanering.Det kommer också att bli enklare att starta företaginom den offentliga sektorn, t.ex. när det gällerbarnomsorg och äldreomsorg. Vi hade en sådandebatt här i går.Skattetrycket sänks. Här kommer det in en radolika konkurrensbefrämjande åtgärder. Bl.a. har viredan beslutat om sänkt moms på resor, hotell,restauranger och turism.En annan åtgärd är att förmögenhetsbeskattningenpå arbetande kapital kommer att slopas.Förmögenhetsskatten i övrigt kommer att sänkas.Avsikten är att den skall slopas årstaxering. Begränsningsregeln kommer att sänkasfrån till 55 %.Arvs- och gåvoskatten sänks för att komma i nivåmed den som gäller i andra länder med likvärdigaförhållanden. Högsta skattesatsen blir fr.o.m.nästa år. Detta kommer att bl.a. kraftigt underlättagenerationsväxlingar.Likaså kommer skogsvårdsavgiften att slopasfr.o.m. Även den allmännalöneavgiften slopas vid utgången av detta år. Detfinns också en rad andra åtgärder, som föreslås ipropositionen Skattepolitik för tillväxt. Denkommer att debatteras senare i dag.Regeringen utreder också den framtidabeskattningen för enskilda näringsidkare. Även härväntas ett förslag inom kort.Som sagts av tidigare talare är en effektivriskkapitalförsörjning mycket viktig och väsentlig.Det är en av de viktigaste frågorna att få lösta. Vivet att det har varit svårt att få riskvilligt kapital tillsmåföretagssektorn. Tillgången på riskkapital försmå och medelstora företag behöver öka i enbetydande omfattning. Därför föreslår regeringennu en succesiv uppbyggnad med framför alltgenerellt inriktade åtgärder. Regeringen håller påatt snabbutreda någon form av villkorslån,liknande de tyska EKH-lånen. De här lånen är enform av garantier till banker som lånar ut tillföretag. Det ställs krav på de företag somfår dessa lån. Man kräver t.ex. budget ochaffärsplaner samt ställer krav på utbildning.Företagen får en viktig samtalspartner,eller om man så vill ett bollplank, där man kan testaolika idéer för sitt företag. I detta arbete kommerutvecklingsfonderna att ha mycket stor betydelse.Jag vill i detta sammanhang även uttala attutvecklingsfonderna har en stor betydelse och ävenframdeles kommer att ha en stor betydelse förutvecklingen av våra småföretag.Ytterligare ett arbete för att hitta nytt riskkapitalhåller man nu på med i . Man seröver möjligheterna att skapa nya skattestimulanserför privatpersoner som vill satsa pengar ismåföretagssektorn. Det kommer också ett förslagpå lokal aktiehandel, som ytterligare kommer attstimulera riskkapitalförsörjningen försmåföretagen i hela landet.I avvaktan på att allt detta nya skall bli färdigt attträda i kraft, måste vi även ha en bro kvar till dengamla finansieringen. Därför kommer bådeutvecklingsfonderna och Norrlandsfonden attfortsätta med sin utlåning. Den indragning frånutvecklingsfonderna som har avviserats -- det harinte bestämts något datum när detta skall ske -- trorjag att det är klokt att avvakta med tillskreditmarknaden har blivit bättre.Riskkapitalbolagen var och de andraborgerliga partierna emot för att staten skulle gå inoch äga företagen. är detta ett faktum. Men viskall försöka att få in fler privata intressenter undanför undan. Riskkapitalbolagen kommer att startasin verksamhet , vilket också tillförsystemet nya medel. De 600 miljoner som skulle hatillförts Stiftelsen småföretagsfonden under åren1992--1995 kommer att utbetalas tillstiftelsen. Stiftelsens medel kommer att förvaltas avFöretagskapital AB, som ägs gemensamt avbankerna och staten. Jag vill också tillägga att vifrån utskottets sida förutsätter att de nyariskkapitalbolagen kommer att medverka vidfinansiering av småföretag i glesbygd, liksom avkunskapsintensiva företag vid högskolor.För övrigt gäller det nu att få fram en förenkling avregler och att onödiga regler tas bort. Det ärnödvändigt att minimera uppgiftslämnandet frånsmåföretagen. Olika lagar måste helt enkeltanpassas till de små företagens villkor.Med de olika förbättringar som den borgerligaregeringen och utskottsmajoriteten nu föreslårsamt med de ytterligare åtgärder som regeringenhåller på att arbeta fram, kommer småföretagen attfå ett helt nytt klimat att arbeta i. Vi måste skapasådana förutsättningar att småföretagen kan fåbedriva sin verksamhet så att de genererar sådanaöverskott att de med egna medel kan finansierabåde utveckling och tillväxt.Vi tror på de enskilda företagarna, uppfinnarna ochentreprenörerna. Därför vill vi ge dem en chans attutveckla sin kreativitet. Genom satsningar påmånga lönsamma och aktiva småföretag kan viväxla in på en ny väg mot en positiv utveckling. Detär en sådan utveckling som den nya regeringensatsar på. Det är också i de små företagen som deflesta nya arbetsplatserna kommer att tillskapas.Därför är också en satsning på småföretagen denbästa vägen för att skapa sysselsättning, välfärd ochdärmed framtidstro.Jag vill härmed yrka bifall till näringsutskottetsförslag och avslag på reservationen.Anf. 116 () replik:Herr talman! Av anförande drar jagtvå slutsatser. Dels var det uppmuntrande attregeringen har tagit intryck av den massiva kritiksom har riktats mot det ganska ogenomtänktaförslaget till riskkapitalförsörjning och mot designaler som skickats ut om riskkapitalsörjning ipressuttalanden och i propositionen. Det är bra omdet kommer att fortsätta att finnas fungerandeutvecklingsfonder framöver tills man har hittat ettnytt system som kan fungera. Dels är det bra att dennya regeringen i allt väsentligt, förutom en delflaggviftande, fortsätter den inslagnasmåföretagarvänliga politiken, som vi har varitöverens om.I propositionen och i betänkandet beskrivs ju inteett småföretagande i kris, utan ettsmåföretagande som är rätt livaktigt men som stårinför flaskhalsar och problem framför allt när detgäller riskkapitalförsörjningen.Jag kan tycka att propositionen och betänkandet ären aning motsägelsefulla. Å ena sidan talar man omett mycket stort nyföretagande. Å den andra sägerman att det måste bli fart på nyföretagandet. Detframgår av propositionen och betänkandet att detman egentligen menar är att små företag bör kunnaväxa till.Jag kan också konstatera att man i fråga om EKH-lånen resonerar annorlunda än man resonerar ifråga om etableringskontroll, som vi diskuterat iflera sammanhang i näringsutskottet. Ingrepp,företagsidéer, kunnande, vägledning vidnyetablering har av de borgerliga partiernabetraktats som hinder för nyetablering. Det gällertydligen inte EKH-lånen.Anf. 117 () replik:Herr talman! Jag vill faktiskt påpeka att det var denförra socialdemokratiska regeringen ochriksdagsmajoriteten som beslutade omindragningen från både utvecklingsfonderna ochNorrlandsfonden. Vi försöker nu med en nyinriktning att stimulera till nödvändig försörjningav riskkapital. Det kommer inte heller att rivasnågra broar innan vi har fått fram en ny och bättreriskkapitalförsörjning. Det kommer t.ex. nästa åratt finnas minst 300 miljoner mer som riskkapitalhos utvecklingsfonderna, Norrlandsfonden ochriskkapitalbolagen än vad som finns . Till detkommer ytterligare medel från småföretagsfonden.De medel som skall betalas in till staten kommer attfå betalas in . Jag vet attregeringen är villig att diskutera under vilkenperiod dessa inbetalningar skall ske.Vi räknar med att de nya EKH-lånen kommer attinföras . Ärendet skickas ut på remissi februari enligt de uppgifter jag har fått. Fleraskattestimulanser aviseras för att få framriskkapital.Sammantaget är det många positiva saker på gång.Men vi måste komma ihåg att även om det kommeratt finnas uppemot 4 miljarder hos olika aktörer, ärdet ändå en ringa del av kakan. Det finns ca1 000 miljarder i lånekapacitet i vårt banksystem.Det gäller att få en sund ekonomi så att vi kanpressa räntorna. Sedan gäller det att få sådanarutiner att småföretagen kan få sitt kapitalbehovtäckt genom normala bankförbindelser. Dagenssituation, med bankkriser och annat, har gjort attdet är svårt för många att få nya krediter. Men därmåste vi jobba på.Rolf L säger att det inte är någon nyinriktning. Jag tycker att det är en mycket klar nyinriktning; det är en helt ny färdriktning. Med nyagenerella stimulanser, skattelättnader, skapasförutsättningar för att starta företag som kan växaoch utvecklas i vårt land. Inte minst att startaföretag har varit svårt, det vet vi. Men också attväxa har varit svårt på grund av de skatteregler somvi har haft. Det har skrämt företagare ut ur landetbl.a. Alla de åtgärder somföreslås är ett led i en ny färdriktning och en nysmåföretagspolitik.Anf. 118 () replik:Herr talman! Verkligheten talar mot KjellEricssons påstående att det skulle vara svårt attstarta småföretag. Skrivningarna i propositionenoch i betänkandet motsäger . Därtalas i stället om mycket intensivt nyföretagande desenaste åren.Vi är väl överens om att det är bra om bankerna kanfylla sina viktiga funktioner och försörjasmåföretag med riskvilligt kapital. Vi tycks ocksåvara överens om att utvecklingsfonder,riskkapitalbolag m.m. är nödvändiga hävstängerför att få bankerna att ta sitt ansvar.Jag undrar på vilket sätt ändringar i plan- ochbygglagen som saknar praktisk betydelseunderlättar för småföretagande. Jag undrar ocksåhur symbolhandlingar av typ att föra inäganderätten i grundlagen underlättar försmåföretagande. Småföretagarnas äganderätt harväl knappast varit hotad. Det är, vad jag kallar,flaggviftande och inte konstruktivtproblemlösande.Anf. 119 () replik:Herr talman! När det gäller nyföretagande i Sverigesade jag i mitt anförande att det utgjort ca 5--7 %de senaste åren. Det kan i och för sig tyckas varahyfsat, men jämfört med omgivningen -- i Tysklandoch är det 10---- är det ringa. Vimåste komma upp på samma nivå som andraländer. Det här är en av orsakerna till det hela.Vi har haft ett stort nyföretagande, menkonkurserna har också varit många, bl.a. beroendepå en ekonomisk politik som inte gettförutsättningar att överleva. Företagen har intekunnat utvecklas och växa. De nu föreslagnaåtgärderna leder till att man får möjligheter till deti fortsättningen.Att ändringar i inte skulle habetydelse förstår jag inte. kan man i ettaffärsområde ha kunnat begränsa det till en viss delav handeln, men det kan man inte göra ifortsättningen. Är det handel, är det handel, och dåfår olika företag konkurrera fritt. Man kan intesätta det ena framför det andra, utan det är frikonkurrens. Fri konkurrens är nyttig för företagareoch kunderna.När det gäller äganderätten skall vi ha klaralångsiktiga spelregler, så att företagarna vet vad dehar att rätta sig efter. När man satsar på ett företagi skall man kunna veta att man äger detföretaget, att staten inte kan gå in. Det bästa för ossär att få livskraftiga och lönsamma aktivasmåföretag, där det finns engagerade ägare. Det ärockså det bästa för de anställda. Ökat engagemangoch ökad stimulans för företagandet är vadförslaget syftar på.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 120 () replik:Herr talman! När man hör blir mannågot oroad. Han säger många -- jag vet inte hurmånga -- gånger: ''jag tror'', ''vi tror'', ''regeringentror'' när det gäller småföretagarnas riskkapital.Det frestar mig att hänvisa till vad Hans Alfredsonsade en gång: Jag tror på i Kramfors.Det är nämligen så, , attsmåföretagen har stora problem medriskvilligt kapital. Jag skulle därför vilja fråga KjellEricsson vad jag skall säga till företagare sombehöver riskkapital för att kunna utvecklas, närfinansiering inte kan ordnas av bankerna på grundav den kris och åtstramning som bankerna i dagupplever. Finansieringen för t.ex. företagen iNorrlandslänen har upp till 60--skett genombankerna. Norrlandsfonden har svarat för denresterande delen. är förhållandet detmotsatta.Frågan till blir: Vad skall jag svara?I dag finns det faktiskt inte kapital. , att vi nu har får ytterligare 300miljoner i riskkapital, håller inte. Det är framförallt inte sant i Norrlandslänen, där riskkapitalet istort sett är slut både i utvecklingsfonden och iNorrlandsfonden.Anf. 121 () replik:Herr talman! Jag vill än en gång påpeka att det varden gamla socialdemokratiska regeringen sombeslutade om indragning från utvecklingsfondernaoch Norrlandsfonden. Vi vet att dagens situation ärbesvärlig, till följd av bl.a. bankkriser och den fördaekonomiska politiken. Men då måste man skapa ettbättre system, och det är vad den nya regeringenhåller på med genom att sätta in generella åtgärderoch genom att föreslå ett nytt EKH-lån, ett förslagsom skall sändas ut på snabbremiss.Under tiden så rivs inga broar. Man kommer istället att diskutera hur övergången skall se ut. Mendet är viktigt att på olika sätt underlättamöjligheterna att få fram kapital, både frånbankerna och från de övriga aktörer som finns påmarknaden. Den största lånkapaciteten finns ibankerna, där det finns 1 miljard.Man måste alltså än så länge använda sig av devägar som man har använt, men det måstetill en förstärkning, och det är nödvändigt att mansnabbar på. Den nya regeringen har lagt frammånga förslag till åtgärder för att få framriskkapital. Det gjorde inte den gamla regeringen.Det är nu fråga om en ny situation.Besvärligheterna med riskkapital har pågått heladet här året och längre än så.En annan fråga handlar om regionalpolitiken. Dethär betänkandet handlar visserligen inte omregionalpolitik, men i olika områden där det ärbekymmersamt -- i stödområdena, i glesbygden --kommer det kanske att bli nödvändigt medåtgärder som ligger utanför detta.Arbetsgivaravgifterna kommer att sänkas förföretag i stödområdena, och det kommer att införasolika lättnader. Men då rör det sig omregionalpolitiskt betingade medel, som vi fårdiskutera vid ett annat tillfälle.Anf. 122 () replik:Herr talman! svarade inte på frågan,och det hade jag kanske inte heller väntat mig.Jag kan inte säga till några företagsledare att ni fårvänta tills utredningen om EKH-lån är klar. Detmåste finnas riskkapital. Det är också oerhörtviktigt att vara medveten om att det är bådeföreträdare för regeringen och representanter förutskottsmajoriteten som har sett till att denuppkomna situationen kommer att leda till attföretagen inte överlever den här perioden, dåriskkapitalet försvinner.Kjell sade att riskkapitalet inte försvinnermed en gång. Om det finns ansvarsfulla ledningar iutvecklingsfonderna och i Norrlandsfonden, kan juinte de låna ut det kapital som regeringen harbeslutat att dra in. Eller är det så att utvecklingsfonderna ochNorrlandsfonden att låna ut kapital som regeringenredan har beslutat att dra in?Anf. 123 () replik:Herr talman! Om man hade följt den gamlaregeringens förslag om riskkapital, hade det funnits3,25 miljarder att användas till riskkapital iutvecklingsfonderna, i Norrlandsfonden och iriskkapitalbolagen. Med den nya regeringensförslag kommer det att finnas 3,55 miljarder attlåna ut . Till detta kommer ytterligaremedel från småföretagsfonden. Det är detta somgör att det faktiskt kommer att finnas merriskkapital tillgängligt än vad det hade gjort omsocialdemokraterna hade regerat.Som jag sade så river vi inga broar förrän vi har fåttfram den nya. Men med så många olika stimulanserpå gång kommer förslagen att genomföras ganskasnabbt. finns ju de gamlafinansieringsmöjligheterna. Dessutom måste vidriva en ekonomisk politik som gör det möjligt attutnyttja det normala banksystemet, för det är denrätta vägen att gå i olika avseenden. har detvarit svårt. Men detta visar att det nu finns merapengar hos de aktörer som är aktuella i dettasammanhang än vad som var fallet.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 124 ():Herr talman!