prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — Tyvärr har varkenbetänkandet eller propositionen några skrivningarsom gör dessa intentioner tydliga. Vi ivänsterpartiet anser att dessa klart borde framgå,inte minst som en vägledning för det framtidafolkbildningsrådets verksamhet och för denkommande utvärderingen.Så ett par ord om treårsbudgeteringen.Folkhögskolekommittén utgick i sitt betänkandefrån att treårsbudgetering skulle gälla även förfolkbildningen. Propositionen däremot innehöllinte några direkta förslag om en treårigbudgetram -- tyvärr, måste jag säga, eftersomtreårsperioder präglat skrivningen i propositionenbåde vad gäller uppföljning och utvärdering. Jagbehöver dock inte nu argumentera för treårsramar,eftersom ett enigt utbildningsutskott såvitt jagförstår har tillstyrkt motionskravom treårsbudget. Det tycker vi naturligtvis ärutmärkt.Herr talman! Jag blir dock betänksam när jag hörCarl-Johan och yttra sig i ärendet.Jag hajade också till inför det särskilda yttrandetsom jag inte kunde läsa på något annat sätt än , så snart tillfälle ges, skall skära ifolkbildningsbidraget. Den brasklapp som lämnade här framme, när han sadeatt han säger vad han säger och det står vad det ståri det särskilda yttrandet, inte har gjort mig lugn påden punkten. Jag är rädd för att folkhögskolan ochfolkbildningen över huvud taget har ganskaobehagliga överraskningar att se fram emot vid etteventuellt större inflytande för ochmoderaterna i framöver.Herr talman! Det är utbildningsutskottet som harhandlagt frågor om folkhögskolan. Av skäl somfrämst har med utskottets ärendebalans att göramen till en del också beror på att man vill samlahela folkbildningen under ett utskott kommerfolkhögskolefrågorna hädanefter att ligga underkulturutskottet.Jag tror inte att det automatiskt kommer attinnebära någon förlust för folkhögskolan, men jagär orolig för att det kan bidra till att folkhögskolanskoppling till vuxenutbildningen urholkas och attfolkhögskolan görs till enbart en angelägenhet förfolkrörelserna. Rörelsefolkhögskolorna harvisserligen åtagit sig att anordna vuxenutbildningoch gör det bra. Folkhögskolan får aldrig reducerastill att bli enbart en kultur- ochfolkbildningsangelägenhet, avskuren från denövriga vuxenutbildning. Folkhögskolan måsteförbli både ett alternativ och ett komplement tillden ''vanliga'' skolan. Därför är det så viktigt att delånga kurserna alltjämt utgör ryggraden iverksamheten. Vi menar att en allmänfolkhögskolekurs skall vara ettminimikrav för att erhålla del av statsbidrag. Det ärinte till fyllest att, som propositionen föreslår,endast ställa kravet att av statsbidragskall användas till allmän kursverksamhet utan attställa krav på att den allmänna kursen skall ha 30veckors längd.Jag yrkar bifall till reservation nr 5.Det som med en sammanfattande beteckning kallasfolkbildning består av flera olika delar. Jag tyckeratt det finns en risk att blanda ihop dessa delaralltför mycket och inte värna om de skilda uppgiftersom olika delar av folkbildningen har och kommeratt ha även . anser t.ex.att statsbidraget också i fortsättningen bör utgåunder två anslag, ett för studieförbunden och ett förfolkhögskolorna. Med detta menar vi naturligtvisinte att samarbetet mellan studieförbund ochfolkhögskolor inte också i fortsättningen börutvecklas -- tvärtom. En anslagsuppdelning mellande två verksamheterna torde ge bättreutgångspunkt för samordning och samarbete. Medett samlat statsbidrag finns risk för revirtänkandeoch onödiga motsättningar. Vi har reserverat ossför vårt förslag på denna punkt. Men även om jagstår bakom den reservationen, yrkar jag avomtanke om kammarens tid inte bifall till den.Studieförbunden och folkhögskolorna är viktigamen olika delar av folkbildningen.Verksamhetsområden och målsättning är olika. Attett nytt folkbildningsråd skall var ett övergripandeorgan för båda grenarna av folkbildningen tyckerdäremot inte är så viktigt. De anser --av vilken orsak förstår jag inte -- att fördelning avstatsbidrag kan skötas av studieförbundenssamarbetsorgan, dvs. Detkrävs naturligtvis litet kunskap -- ja, rent avfolkbildning -- för att hålla isär begreppen, ocksånär man pratar om folkbildning. Det är uppenbartatt inte har det. På annat sätt går detinte att förklara det här moderata förslaget.När sedan vill gå in och skära ner iverksamheten blir det ibland rent av pinsamt.Deras folkbildningsfientlighet framgår med allbedrövlig tydlighet.Moderaterna ser alls ingen samhällsnytta medstudiecirklar som inte leder till direktkompetenshöjning i ett traditionellt skolämne, ochfolkhögskolans korta kurser anser man äruppdragsutbildning som skall betalas avuppdragsgivarna. Följaktligen vill man ta bortstatsbidraget för de här verksamheterna och införabetygstvång för studiecirklarna. En kvarts miljardvill man minska den här delen av folkbildningenmed.Som väl är står ensamma om de härfolkbildningsfientliga åsikterna, men, herr talman,det vore bra om helst litet tydligare ochlitet mer rekorderligt än tidigare gjorde klart redannu, att de inte kommer att biståmoderaterna i deras attacker mot folkbildningen.Moderaterna har tyvärr inte heller den ringastekunskap om de landstingsdriva folkhögskolornasbetydelse. I vanlig ordning framförs åsikterna attlandstingen endast bör syssla med sjukvård. Kulturoch utbildning i landstingsregi är de motståndaretill.50 av våra 128 folkhögskolor har landstingsom huvudman. De ligger ofta i glesbygden.Förmånga människor är de den enda möjlighetentill vuxenutbildning. Flera av dem har mycket braestetiska linjer och ger en undervisning som om deninte bedrivits av dessa landstingsfolkhögskolorskulle ha varit förbehållen en mycket liten del avbefolkningen i våra storstäder.Detta vill ta bort, och i stället för attmedverka till att fler folkhögskolor tillkommer föratt täcka det stora behov som finns, vill man attlandstingsfolkhögskolorna försvinner och överförstill annan huvudman.Det man vill är att sälja ut landstingskolorna, för attjag har svårt att tänka mig att ärberedda att gratis överföra landstingsegendom tillexempelvis arbetarrörelsen.Skär ner folkbildningen, minska mångfalden -- detär tyvärr fältrop.Hur kommer och, vill jag faktiskt fråga,att ställa sig om återkommermed det förslaget efter nästa val?Slutligen vill jag ta upp frågan om de minskaderesurser som folkbildningen kommer att få genomatt inga särskilda medel beviljas folkbildningsrådetför den administration som man kommer att övertafrån SÖ. Men hänvisning till det produktivitetskravsom åvilar samhället i övrigt föreslås ipropositionen att 100 miljoner skall tas bort frånfolkbildningsanslaget. har intekostnaderna för den administration som SÖtidigare stått för bakats in i folkbildningsanslaget.Däremot förutsätts det att framtida centraladministration skall belasta det vanliga anslaget.Därmed utsätts folkbildningsanslaget för dubblabesparingskrav. anser att medel förFolkbildningsrådets verksamhet skall utgå somsärskilt anslag. Jag yrkar bifall till reservation nr 14,som också står bakom.Anf. 116 () replik:Herr talman! Visserligen är klockan mycket, menjag känner ändå att jag måste svara på en del av depåhopp som har gjort.Först till frågan om bildandet av ettfolkbildningsråd. Alla har här talat om vikten avfrihet och av att man lägger ut ansvar. Trots dettasäger ni att man måste bilda ett folkbildningsråd. Vianser att detta är onödigt. Både ochlänsbildningsförbunden är medlemmar iFolkbildningsförbundet. Naturligtvis måste manföreta en viss omorganisation avFolkbildningsförbundet -- det begriper t.o.m. jag.I det material som ligger till grund för positionenbeskrivs ganska tydligt att många folkhögskolor harväldigt många korta kurser, som kan karakteriserassom uppdragsutbildning. Då tycker vi i vårt parti bör se över den typen av verksamhet och taställning till om denna utbildning bör hastatsbidrag.Detsamma gäller en del av studieförbundensverksamhet. Deras kurser kan gälla allt frånprivatflygutbildning, textning, båtradio osv. Skalldessa kurser finansieras med skattemedel ellerinte? Vi vågar ifrågasätta att så bör vara fallet, ochvi tycker att det är litet trist att andra inte vågargöra det. Man vill bara plussa påresurser.Sedan vill jag bara påpeka för attvi inte har sagt att studieförbunden skall ge betyg.Den saken har hon fullständigt missuppfattat. Varnågonstans står detta att läsa?När det gäller landstingen får man läsa attdessa är i kris på än det ena och än det andraområdet. Vår uppfattning är att landstingen inteskall bedriva utbildning. Det finns andra som ärmer professionella på att göra det. Skall vi halandsting, låt dem i så fall åtminstone få skötasjukvården i första hand och inte en massaallehanda andra uppgifter, som de inte är bra på attsköta.Anf. 117 ()replik:Herr talman! Vilka korta kurser på vilkafolkhögskolor är onödig uppdragsutbildning, UlfMelin? Det skulle jag väldigt gärna vilja veta. Jagär inte så väl insatt i Medborgarskolansverksamhet, men jag känner till en hel del om deandra studieförbunden. Jag vet att det inom dessasker en kontinuerlig intern diskussion omkursutbudet och kursverksamheten. Jag tror åtminstone på de allra flesta håll är fulltkompetent att själv avgöra vilka kurser man skallhålla. När det gäller folkhögskolorna pågår detständigt sådana diskussioner.Det jag sagt om er uppfattning beträffande betyg istudiecirklar har jag hämtat ur er reservation.Slutligen vill jag säga att jag inte delar moderatasamlingspartiets uppfattning att landstingen enbartskall ägna sig åt sjukvård. Jag tycker tvärtom attbåde den kultur- och utbildningsverksamhet somlandstingen står för är omistlig och ovärderlig.Landstingen är inte alls dåliga på att skötafolkhögskoleverksamheten, utan de är tvärtommycket bra på att vara huvudmän förfolkhögskolor. De lärare och elever som deltar iverksamheten på landstingsfolkhögskolorna bidrartill att göra detta till en mycket bra verksamhet. OmUlf framhärdar på den här punkten skulle jagvilja få veta vilka landstingsfolkhögskolor det ärsom är dåliga.Anf. 118 (mp):Herr talman! Tåget går snart, och jag har tänkt attta mig hem denna dag.Bildning är större än utbildning, sägs det. Jagtycker att den här folkbildnings- ochfolkhögskolepropositionen är bra. Vi haremellertid yrkat att den besparing på 100 milj.kr.som föreslagits inte skall göras. Det är inget annatparti som har lagt fram ett sådant förslag.Vi vill också bevara lärarråd och kursråd. Vi ärockså väldigt måna om att bevara friheten, och vivill att folkhögskolorna själva skall få formuleramålen och att staten inte skall gå in och styra. Påden punkten har vi en reservation, precis somfolkpartiet.Vi har naturligtvis också föreslagit att det skall varabudgetperioder . Det förslaget kommer attgå igenom. Vi tycker också att det är viktigt att nyastudieförbund och nya folkhögskolor skall kunnastarta Vi är mycket glada för att Färnebofolkhögskola nu kommer att kunna starta somAlternativrörelsens folkhögskola.Jag står bakom samtliga reservationer där mittnamn finns med, och jag yrkar bifall till reservation17.Anf. 119 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att förfolkbildningen är det ett stort och ett historisktbeslut som förhoppningsvis kommer attfatta. Beslutet innebär att den statligadetaljregleringen upphör och att folkbildningen gesförtroendet att styra sig själv. betonasmycket tydligt den fria och frivilliga folkbildningensbetydelse och särart. Det slås fast att folkbildningenfrämjar demokrati, jämlikhet, jämställdhet samtinternationell och kulturell förståelse ochutveckling. Vidare fastslås att folkbildningens formoch arbetssätt tydligt skall skilja sig från den avsamhället bedrivna utbildningen.Folkbildningens styrka är dess förmåga att skapaengagemang och motivation i studiearbetet. Denhar en demokratisk arbetsform och bildningssynsom kommer att vara en ovärderlig tillgång även iframtiden.Det är därför ganska självklart attfolkbildningspropositionen tagits emot mycketpositivt. Efter de justeringar som gjorts, främst vadgäller treårsbudgeteringen, har det nästan intehörts några invändningar, med undantag för någrakollegor i utskottet. Så när som på moderaternasstora ekonomiska nedskärningar och folkpartietsinvändningar mot att ange grunder för fördelningenav statsbidragen, finns det inte heller ireservationerna några betydande invändningar.Det förhållandet att det finns hela 21 reservationertyder mer på en del partiers bristande sinne förproportioner och på en vilja att ta fram pekpinnenför att styra och ställa i detaljer här ifrån riksdagen.Den här debatten skall naturligtvis främst handlaom folkbildningen . Men somdenna tycker jag ändå att det finns anledning atterinra om vad folkhögskolorna ochstudieförbunden har betytt både för den enskildeoch för samhället.Sen svenska folkbildningen startade i ett fattigt ochofritt samhälle, och den medverkade till att dettasamhälle kunde utvecklas till vårt friavälfärdssamhälle. Då behövdes kunskaper hos demånga för att de skulle kunna befria sig frånarmodet och för att demokratin skulle bli verklig.Kampen gällde emellertid inte blott bröd ochrösträtt för den fattige, utan som : ''Framför allt skall hela hans personlighetväxa sig stark och skön. ''Det finns också anledning att erinra om mångamänniskors stora engagemang och all idealitet somburit upp folkbildningen genom åren.Folkbildningen har betytt mycket för toleransenoch öppenheten i vårt samhälle. Folkbildningmotverkar enfald och stimulerar mångfald.De som inte tycker att folkbildning är något viktigthar nog inte upplevt dess skaparkraft ochgemenskap. De har nog aldrig upplevtkunskapstörsten i en samhälls eller språkcirkel ellerspelglädjen i en musik eller amatörteatergrupp. Dehar nog aldrig upplevt vad en kurs vidfolkhögskolan kan betyda för dem som fick enmycket kort utbildning i sin ungdom.Det är också viktigt att det slås fast att behovet avfolkbildning inte minskar när utbildningsnivån höjsi samhället. Behoven ökar snarare i som vår,då utvecklingen går så svindlande fort och då vi alltmer blir en del av en internationell gemenskap. Detär därför bra att skriver att behovetav vuxenutbildning ''aldrig kan helt eliminerasgenom förbättringar av ungdomsutbildningen ellerden av samhället drivna vuxenutbildningen''.Insikten om detta fanns tidigt, bl.a. inomsocialdemokratin. som varfolkbildare och riksdagsman , skrev redan1911: ''Hur goda skolorna än blir, och hur långtskoltiden än utsträckes blir man dock aldrig färdigmed sin bildning i dem. ''Den reformering som genomförs av bådekomvux och folkbildningen innebär att vi kanerbjuda de vuxna mycket goda möjligheter tillkunskap och bildning.Av historien kan vi också lära att folkbildning alltidhar betytt mest för dem som har låga inkomster,som fått en kort utbildning och har liten tillgång tillandra stimulerande kulturupplevelser.Av den anledning har intresset för att satsa påfolkbildning både i historisk tid och kunnatutläsas på den politiska höger -- vänsterskalan.Partier med stark förankring bland välutbildadeoch välbeställda har visat och visar minst intresseför folkbildningen. Partier med stark förankringbland arbetare och småbönder har visat och visarstörst intresse för folkbildningen.Debatten om gymnasieskolan varenligt min uppfattning präglad av sammavärderingar. Partier till höger ser inte behovet avallmän bildning för dem som skall ha de klassiskaarbetaryrkena som något viktigt.För de välbeställda har folkbildningen genom årenockså upplevts som ett hot. Det har den gjort därföratt folkbildningen alltid varit en så utomordentligtstark drivkraft i arbetet för jämlikhet.Fortfarande tycks det vara så att främstmoderaterna ser folkbildningen som ett hinder försina strävanden. tycks det också varaså att ser tillgång till rikakulturupplevelser och bildning som ett privilegiumsom skall förbehållas de välbeställda.Moderaterna vill nämligen anslå över ett parhundra miljoner mindre till folkbildningen. Läggervi till detta nedskärningarna för centralkursverksamhet, komvux och vuxenstudiestöd blirnedskärningarna ungefär en halv miljard.Jag tycker ändå inte att detta är det värsta. Detvärsta är att vill att de mindre resursersom ändå skall anslås också skall räcka till väldigtmycket annat än kultur och folkbildning.Dessutom finns många exempel på atthögeralliansen riktar stora besparingar motfolkbildningen på det kommunala planet. IStockholm förelsår och attanslagen skall minskas med över en tredjedel. Vadsäger om en sådan nedrustningav folkbildningen? Vad säger han om en sådananpassning till politik?Folkpartiet och av någon obegriplig anledning ävenmiljöpartiet vill att avslår regeringensförslag vad gäller prioritering men med andra motivän moderaterna.Regeringen föresår: ''Personer som ärutbildningsmässigt, socialt eller kulturelltmissgynnade skall särskilt prioriteras varvidinvandrare särskilt skall uppmärksammas.Handikappade utgör en annan viktig målgrupp. ''Mot detta ställerfolkpartiet och enreservation där man skriver följande: ''Regeringenskrav på prioritering av målgrupper ochundervisningsämnen står i strid med de principiellautgångspunkterna. ''Jag kan till nöds förstå att uppgående ihögeralliansen innebär att intresset förkortutbildade arbetare försvunnit. Men när mangår emot positiva skrivningar om att invandrare ochhandikappade skall prioriteras undrar jag om helafolkpartiet har försvunnit.I dag betyder folkbildningen väldigt mycket just förmänniskor med funktionshinder. Den betydermycket för att de skall få del av ett rikt bildnings-och kulturutbud men också för att riva ner mycketav de fördomar som lever kvar.Jag vill också peka på att utskottets skrivning pås. 24 i betänkandet angående de medel somberäknats för teckentolkutbildning avser helabeloppet på den gamla anslagspostenTolkutbildning, alltså utbildning av tolkar för döva,dövblinda, synskadade och hörselskadade.Vi vet också att folkbildningen betyder väldigtmycket i jämställdhetsarbetet. harockså fler kvinnor än män deltagit i folkbildning.Jag vill också peka på att inte någon av de 21reservationerna är gemensam för de borgerligapartierna. Det är naturligtvis glädjande attcenterpartiet avvisat lockropen frånhögeralliansen. Jag skulle ändå vilja säga följandetill och . I detta ärende är viju överens i allt väsentligt. Det hade enligt minmening varit bättre för folkbildningens bästa om niavstått från de sju nästan betydelselösareservationer ni fogat till betänkandet. Då hade visom ställer upp för folkbildningen kunnat stå enigamot högeralliansen.Göran skriver i propositionen: ''Jagförutsätter således att kommuner och landstingäven i fortsättningen skall ta ett ansvar förfinansieringen av folkbildningen. ''Här har också väckt en motion. Jag skulledärför vilja påminna om att det inte bara ärhögeralliansen som är njugg mot folkbildningen.Larz eleganta formuleringar kan inteskyla över hur det ser ut ute i centerleddakommuner.I exempelvis anslår minsocialdemokratiskt ledda hemkommun . perinvånare till folkbildningen. I MarianneAnderssons i hemkommun anslås knappten fjärdedel så mycket, eller . per invånare,vilket man inom parentes sagt planerar att sänka till27 kr.Jag skulle också vilja fråga hur hantror att det går om det blir en borgerlig majoritetefter valet. Jag lyssnade med mycket stort intressetill den tidigare debatten mellan ochfolkpartiet kring vad man menade med att ha ställtupp för treårsbudgetering. Min fråga till LarzJohansson är: Tror ett endaögonblick på att dagens satsningar påfolkbildningen kommer att bibehållas med enmoderatledd regering?Till sist skulle jag vilja säga, att i och med dettabetänkande avslutar utbildningsutskottet sittarbete med folkbildningen. Det har varit trevligt,men önskar vi kulturutskottet lycka till meddetta arbete.Herr talman! Med detta instämmer jag ipropositionen i dess helhet och yrkar avslag påsamtliga reservationer.Anf. 120 () replik:Herr talman! Vi har fått höra ett traditionellt tal avIngvar . Som vanligt tror han att han hållerett förstamajanförande i eller någonannanstans, och han eldar på å det vildaste.Ingvar säger att vi inte hade behövt foganågra reservationer till det här betänkandet och attdet inte har varit fråga om några betydandeinvändningar. Jag tycker nog faktiskt att IngvarJohnsson talar emot sig själv ganska mycket. Hantalar om behovet av att nå de kortutbildade och avatt verkligen se till att de människor i samhället somhar en kort utbildning får en bättre utbildning. Jagtror att vi är ganska överens om det. Vad vi inte äröverens om är möjligtvis målen om det. Därför blevjag ytterligt förvånad när jag lyssnade på dettaanförande, där tog upp en mängdsmåsaker utan att bry sig om innehållet i det somstudieförbunden och folkhögskolorna skall sysslamed.Vi har i vår motion yrkat på att man exempelvis påvarje folkhögskola skall ha en allmän kurs som haren längd . vari sitt anförande också inne på vikten av det. Vad gördå socialdemokraterna? Jo, man struntar i det! Omen allmän kurs varar två -- vad göregentligen det, tycker man. Men hur hjälper mande kortutbildade med att man kör kurser på två, treeller och kallar det för allmänna kurser,? framhållersocialdemokraterna både i folkhögskolekommitténoch i propositionen vikten av att kunna nå dem sominte har grundskole- eller gymnasiekompetens. Jagmåste säga att jag är mycket förvånad. Vad ni görär att ni är på väg att släta ut just den betydelse somfolkhögskolor och studieförbund har.Och inte ett ord om studieomdöme ellerfolkhögskoleprov. Det är ju också någonting somman kan behålla för att höja statusen på de härutbildningarna och därmed kanske få kortutbildademänniskor att delta i den här typen av verksamhet.Sedan till studieförbunden och de besparingar somvi där har gjort. Vi har vågat peka på -- det har jagsagt tidigare -- att man kan ifrågasätta om man skallbetala vissa studiecirklar hos studieförbunden medstatsbidrag. Sedan finns det naturligtvis väldigtmånga andra cirklar, t.ex. i språk ochsamhällskunskap -- jag skulle kunna räkna uppmängder av områden -- som är oerhört viktiga. Mense då i stället till att slå vakt om dem, så kan manockså behålla studieförbundens kvalitet och status!Anf. 121 ()replik:Värderade talman! Till vill jagsäga att han övertolkar våra besked när det gällervem som skall ange målen för folkbildningensverksamhet och i vilken utsträckning det skallpåverka statsbidragen. Vi har inte sagt någontingom att handikappverksamhet inomstudieförbunden inte är viktig. Det vet också IngvarJohnsson. Vi har angivit att folkbildningen självskall kunna ange målen för sin verksamhet. Om debidragsgivande myndigheterna då tycker att de ärbra nog för att få bidrag ger man bidrag. Om de intetycker att målen är bra nog blir det inga bidrag. Såenkelt är det, tycker jag inte att skall talaför mycket om prutningar som har medhandikappade att göra. Jag skulle kunna anföraflera exempel, men jag skall inte ta upp tiden meddet . Jag vill bara säga att vi har sett prutningarfrån socialdemokraterna när det gäller stöd tillhandikappade, när det gäller u-hjälp och när detgäller miljöfrågor, och då har socialdemokraternahaft andra samarbetspartners än . Manskulle t.o.m. kunna kalla den konstellationen förhögerallians, om menar att det ärett uttryck som skall användas varje gång någonsamarbetar med moderata samlingspartiet.Anf. 122 () replik:Herr talman! Först vill jag säga till att närhan säger att jag låter som på ett förstamajmötevisar det bara att han aldrig har varit på ettförstamajmöte.Sedan vill jag säga att jag faktiskt har svårt att taMelin på allvar när han låter engagerad förvuxenutbildningen och folkbildningen. Man tarbort en halv miljard och så säger man: Vi tycker attdet här är jättebra och jätteviktigt. Den som sägerså är det svårt att ta på allvar.När gick in på en rad sakfrågorbekräftade han vad jag sade i mitt inlägg. Det ärförfärligt vad med pekpinnar man vill ha och vadmycket detaljer man vill bestämma.