prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — Eleven får höra om globalt ansvarsamtidigt som man kanske investerar i de mestansvarslösa ting på skolan eller institutionen. Ellerman kanske hindras från att bedriva praktiskmiljövård.Slutligen anser vi att det sätt som undervisningensker på lika viktigt som innehållet.Envägskommunikation och passivitet måsteförhindras och problem- och processinriktadundervisning stimuleras. Det är helt klart att eleverundervisas på många subtila sätt, inte bara enligtinnehållet i läroplanen.Vi i hade stora förväntningar på GöranPerssons ''Växa med kunskaper'' och på att denskulle kunna förändra innehållet och formen i dennya gymnasieskolan. Vi förväntade oss enpedagogisk revolution, en stimulerandeframtidsinriktad utbildning. Det blev vackra ord,men sedan sattes det stopp. Den flexibla ochelevaktiva skolan ligger i skymningsmörker.Miljöpartiet de gröna ställer varken upp påsocialdemokraternas vackra ord utan täckning ellerpå bakåtsträvande katedralskola. Vihar lagt ett radikalt nytt förslag där vi låter program17 blomma ut och där vi har tagit bort alla spärraroch återvändsgränder som finns i regeringensförslag. Vi är starkt kritiska till den neddragningsom skett på de teoretiska linjerna och kräver att enanalys görs av de konsekvenser som propositionenfår på timplanen, utrymme för nya ämnen sommiljökunskap, hälsofostran ochinternationalisering, icke-lärarledda lektioner ochkostnadstäckningen över huvud taget. Vad vifrämst saknar är innehållet i gymnasieskolan, dvs.läroplan, mål och riktlinjer. Hur skall utvärderingske? Hur skall betygssystemet se ut? Detta är frågorsom får konsekvenser för skolans arbetssätt ochform.Det hade varit på sin plats med enkonsekvensanalys innan århundradetsgymnasiereform sjösattes, men som vanligt körGöran över folket på fältet med sinångvält, utan hänsyn till konsekvenserna för eleveroch lärare. yrkar med andra ord avslagpå propositionen angående den nyagymnasieskolan.Gymnasieskolans gröna meny ser ut på följandesätt. I framtida gymnasieskola väljereleven fritt i det individuella programmet deetapper i olika ämnen hon vill eller anser sig behövaha. Skolan blir årskurslös. Årsklass indelningersätts av undervisningsgrupper för skildaämnesetapper. Eleven samlar alltså, i egen takt,ihop kurser/etapper. Det blir oerhört viktigt medsakkunnig vägledning vid elevens uppläggning ochplanering av studievägen.Miljöpartiets gymnasieskola betonar deexistentiella frågorna, överlevnaden, framtiden förbarn och barnbarn -- där skolan ingår som en viktigdel i helheten -- och ser sambandet mellanskolarbete och kunskapens användning i ochutanför skolan. Demokrati i praktisk handling,aktning för varje människas egenvärde ochrespekten för miljön måste vara grundläggandevärderingar. Allmänbildning, utbildning och enmer tillfredsställande personlighetsutvecklingaktualiseras. Livet är inte konfliktfritt. Att lära sigatt förstå sig själv är en viktig lärdom för att kunnaförstå och lösa konflikter.Miljöpartiets nya gymnasieskola innebär inte entolvårig skolplikt, ett obligatorium. Varje personfår däremot rätt till utbildning som kan tasut när man vill i livet. Åldersgränserna skall bort.Att studera två till skall vara möjligt.Studieavbrott får ske när som helst, ochutlandsstudier får tillgodoräknas.Vi utvecklar det individuella programmet inte barai teori, utan också i handling. Det blir det vanligastesättet att studera. De nationella programmentillsammans med ett nytt livsvetenskapligtprogram, som skapar nya möjligheter och öppnarportar till nya spännande högre utbildningar, blirsmakprov på möjliga studievägar och skollängd.Den integration mellan de levande vetenskaperna,som ett livsvetenskapligt program skulle innebära,stämmer helt överens med vår syn på livslångtlärande och att lära för livet. Det anser vi borde blivarje elevs tillgång. Detta program skulle bygga påbiologi och bli en koordination mellannaturvetenskap och humaniora under temat liv,hälsa och global överlevnad. Fysik- ochkemikurserna skulle inriktas mot dessavetenskapers funktion i samhället på samma sättsom biologin kopplar ekologi med miljövård,fysiologi med medicinsk orientering etc. Det finnsmånga kopplingar mellan biologi, samhällskunskapoch etik. Ett modernt geografiämne skulle ingå ochges en samordnande uppgift förinternationalisering, resurshushållning och globalmiljövård. Ett vidgat idrottsämne i samarbete medbiologi kan inrymma motions- ochfriluftsverksamhet. Detta program kan belysamänniskans 24-timmarssituation, dvs. människan iarbete, vila och rekreation. Ett sådant programskulle svara mot ett stort antal ungdomarsönskemål och passa väl in i högskolansutbildningar, bl.a. i humanekologisk utbildning.Ylva , denna linje skulle framför allt geflickorna en chans. Ett livsvetenskapligt program igymnasieskolan skulle möta dagens och framtidensbehov.Båten skall sättas i sjön, men vi kan redan nukonstatera att den är illa . Den har lappatsoch lagats. Något har blivit bättre, annat sämre. Jagvill understryka här att har gjortsitt yttersta för att ro båten i land, och där harkanslipersonalen varit goda medhjälpare. Någotpositivt är att geografin kommer tillbaka som egetämne. Det är viktigt för miljökunskapen och dessställning, men detta sker bara i två av programmen.Det negativa överväger. Hela denna hantering har,som vanligt, forcerats fram. Resultatet vet vi. Härbehövs en gemensam kraftansamling för att fåbåten att segla. Det räcker inte att 300 milj.kr. läggstillbaka av vänstern och socialdemokraterna. Detkommer antagligen att saknas närmare 1 miljardkronor ändå för att man skall kunna garantera bådeutbyggnad till för alla program samt godkvalitet på samtliga program. Vilka skall stå fördessa pengar? Är det kommunerna ocharbetsgivarna? ställs större krav påkommunerna men de ekonomiska resursernastryps. Man skall genom dessa rationaliseringarkunna spara 617 milj.kr.Varför är treårigheten helig? Den senaste visar att eleverna är grundligt trötta påskolan och de allmänna ämnena, speciellt om deinte förstår meningen med dem. Varför skall detvingas in i en andra klassens teoriskola där denarbetsplatsförlagda utbildningen minskar jämförtmed ÖGY? De praktiska inslagen borde i stället hauppvärderats. Detta är en felsyn, och det är cyniskt.Den verkliga innebörden blir ju att dessa elever inteduger som de är. Det är inte fint nog att vara enskicklig yrkesarbetare eller hantverkare. Det ärbara teoretiska kunskaper som räknas. Är detriktigt att påtvinga dem något som de inte vill ha?Nej, ge dem yrkesstoltheten tillbaka!Vi vet att den treåriga omsorgslinjen har utvecklatsbra. Här finns bra arbetsplatsförlagda utbildningar.Men varför låta kvantitet gå före kvalitet och byggaut alla program till ?Vad vi behöver är en gymnasieskola som både lärför livet och ständigt manar till ett livslångt lärande,en kunskapsskola och en utveckla-dig-själv-skolaför att klara dagens och morgondagens enormaglobala problem. Att tänka globalt och handlalokalt innebär att en elev som lämnargymnasieskolan vet och förstår hur man analyserarresursflöden och kan ta del i och skapa lösningar avde verkliga problemen. Det ingår i livetsutmaningar, och alla elever bör ha denna kunskapför att kunna vara med och påverka framtiden pådenna jord.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2och 4.Slutligen vill jag också säga att kampen för SSVHoch SSVN har gett positivt resultat. Vi imiljöpartiet kommer fortsättningsvis att stödjadistansutbildningscentrum, och det är en framgångbåde för de vuxna som vill skräddarsy sinautbildningar och framför allt för de döva ochhörselskadade. Vi ser detta som ett komplement tillKOMVUX och inte som något som konkurrerarmed KOMVUX.Anf. 39 () replik:Herr talman! s talade om konsekvensernaav kunskap som ingen ytterst är ansvarig för. Jagskulle kunna dra parallellen och fråga omkonsekvensen av en skolpolitik som ingen yttersttycks vara ansvarig för. Om man i tarsig ton och underkänner en gymnasiereform i sinhelhet, en reform som till stora delar är efterlängtadute i skolorna, är det inte för mycket begärt attmiljöpartiet också på ett någorlunda begripligt sättanger vilket alternativ man i stället har tänkt sig.Nu kallade s detta alternativ för enpedagogisk revolution. Då vill jag ha sagt, att omdet är enligt detta mönster som revolutioner skallutkämpas, är inte jag någon revolutionär.Eva Goe s säger att de levande vetenskaperna ochbelysning av människors 24-timmarssituation är ensärskild lämplig utbildning för flickor. Vad är detför kvinnosyn som gör att anser att detmischmasch som kommer ut när man stoppar enrad s.k. gröna ord i en mixer som kommer ut i ensörja skall vara särskilt lämpligt för flickor? Vad ärdet för kvinnosyn som ligger bakom en sådanslutsats?Anf. 40 (mp) replik:Herr talman! Anfall är bästa försvar, tycks YlvaJohansson ha som rättesnöre och mål. Jag villegentligen inte gå in i genmäle, eftersom jag inteanser att det är bra att använda sig av sådanauttryck som här gjorde. Jag undrarvem som har dåligt samvete och sitter i knä på vem.Vi har ju kommunaliseringsdebatten i gott minne.När jag talar om en pedagogisk revolution, menarjag att även lärarna och studievägledare skall få enutbildning i hur man handleder eleverna så att dekan välja bästa tänkbara skolutbildning ochstudieväg. Detta skall ske redan på mellanstadietoch högstadiet, och det gör det inte . Detbehövs därför en enorm fortbildning.Ylva hårdrar mitt resonemang ochmenar att det som jag syftar på när jag talar om ettlivsvetenskapligt program är utbildning ommänniskans 24-timmarssituation och det är därförsom kvinnorna och flickorna skulle tycka att det varbättre. Den slutsatsen får stå för henne.Jag menar att basen utgörs av att humaniora ochnaturvetenskap kopplas ihop. På detta sätt kan manmöta de globala miljöproblemen, och det tilltalarflickorna på ett annat sätt. Vi har så få linjer somtilltalar både flickor och pojkar, och specielltflickorna, i dessa program. Jag tycker inte att dessanationella program är tillräckligt bra. Jag anserdärför att dessa ämnen borde få blomma ut. Dettahar biologilärarna själva föreslagit.Jag ser detta som något oerhört viktigt för att mötade globala miljöproblem som de ungdomar som gårut gymnasieskolan står inför.Anf. 41 () replik:Herr talman! säger s att denpedagogiska revolutionen består av fortbildning förlärare och syo-funktionärer. Det är något helt annatän det som står i reservation där manyrkar avslag på propositionen.När det gäller att sammankoppla humaniora mednaturvetenskap och satsa på globala frågor i skolan,kan vi vara överens om den målsättningen. Menman kommer aldrig att uppnå sina mål, s,om man inte lägger ner ett seriöst arbete för attutarbeta ett sådant alternativ, och det menar jag attmiljöpartiet inte har gjort.Eva Goe s tog upp frågan om i vilket knä man sättersig i. Till det vill jag säga: Vi väljer båda i vilket knävi vill sitta. Men frågan är om man har gjort ett braval eller inte.Anf. 42 (mp) replik:Herr talman! Om anser att vi imiljöpartiet inte har arbetat seriöst med detta är detdärför att inte har förstått vad dethandlar om. Vi har inte samma värderingar, det ärbara så.Detta förslag har utarbetats med hjälp av demiljöpartister ute i landet som befinner sig påskolstyrelsenivå. Att ifrågasätta det arbetet tyckerjag är oförskämt. Vi har byggt upp ett nätverk med125 miljöpartister ute i landet som aktivt arbetarmed dessa frågor på lokal nivå. Dessutom hade viynka på oss att ta ställning tillgymnasiepropositionen, och vi har haft enkonferens om detta. Ni skall inte komma ochanklaga oss för att inte arbeta seriöst bara för att viinte anammar och kopierar vänsterns förslag.Vad är det för fel att göra som man exempelvis görpå , där man har modulsystem och byggerupp utbildningen på ett annat sätt? De har ett friaresystem än det vi har . har vi återigen bunditupp oss -- vi har bakbundit händerna. Det vi vill haär en friare, framtidsinriktad skola där t.ex. de somgår yrkesutbildning också skall kunna vara lärlingaroch studera på komvux om de så vill. Deskall kunna studera olika språk om de villkomplettera med dessa ämnen. Vad är det för felatt få ett individuellt val och att ta bort alla hindersom gör att detta eventuellt stoppas, dvs. attåldersgränserna tas bort?Det är lätt att säga att vi inte skulle arbeta seriöst.Det är en annan sak att ni inte förstår vad som ståri förslag. hade förutsvårt att ställa frågor, och det är kanske ännusvårare för att svara. Men jag hoppasatt vi framöver kanske uttrycker oss litet klarare närvi ser hur bråttom det är om vi skall rädda dennaplanet.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.f24 > Anf. 43 ():Herr talman! Det har i och för sig varit mycketintressant att sitta och lyssna på den debatt somhittills har förevarit. Jag skall försöka att senare imitt anförande besvara en del av de frågor och taupp en del synpunkter som framförts idiskussionen. Men jag vill först framföra någraprincipiella synpunkter.Den proposition som vi nu diskuterar och detbetänkande som är en följd av denna propositionhar stor betydelse. Propositionen ''Växa medkunskaper'' gäller såväl gymnasieskolan somvuxenutbildningen och kommer att bli en av våraviktigaste reformer.Det finns många skäl till varför vi nu bör ta ställningtill den framtida gymnasieskolan. Samhälletsutveckling, näringslivets krav och den snabbaförändringen ställer ökade anspråk på enkvalificerad och bred utbildning. Den ökandeinternationaliseringen kräver utökadebaskunskaper inom alla yrkesområden. Dekunskapsintensiva arbetsuppgifterna, som redanhar kommit i arbetslivet och ökar ytterligare,fordrar utbildning för att vi skall klara oss i denhårdnande internationella konkurrensen menockså för att den enskilda människans ställningskall stärkas.Framtiden kommer att ställa ännu större krav på ettlivslångt lärande. Gymnasieskolan måste ge godakunskaper för dem som studerar vidare på högskolamen även för dem som väljer de yrkesförberedandeutbildningarna som syftar till arbete direkt eftergymnasieskolan.Gymnasieskolan skall inte leda till någraåtervändsgränder utan ge möjligheter förvidareutbildning när och om ungdomarna senareönskar detta. Den skall också ge den enskildemöjlighet att själv utvecklas såväl i arbetet sompersonligt.Propositionen, som i sina huvuddrag tillstyrks,innebär att alla linjer eller program -- som de nukallas -- blir treåriga. Vi jämställer därmed deyrkesförberedande och de studieförberedandeprogrammen vad gäller studietid. Det är alltså bådeen kvantitativ och en kvalitativ höjning.De yrkesförberedande programmen får en ökadandel allmänna ämnen, dvs. svenska, matematik,samhällskunskap m.fl. Det gör att alla får en allmänbehörighet till högskolan. Vi upphäver alltsååtervändsgränderna inom gymnasieskolan. Det är isig en kvalitativ förbättring, och det ökar ocksåjämställdheten. Däremot leder det inte till att allaautomatiskt kan komma in på vilkenhögskoleutbildning som helst. Det kan ocksåkrävas särskild behörighet. Men det gäller också förandra studerande.Liksom andra studerande som önskar komma in påhögskolan får de elever som kommer frångymnasieskolans yrkesförberedande kurser söka inpå betyg och det prov som man skall genomgå.Det kommer att bli 16 nationella program. 14program blir yrkesförberedande och 2studieförberedande. I alla dessa program finns enkärna av gemensamma, allmänna ämnen: svenska,engelska, samhällskunskap, matematik, idrott ochhälsa, estetisk verksamhet, religionskunskap,individuellt val och specialarbete.På vuxenutbildningens område föreslås att dennuvarande grundutbildningen för vuxna, grundvux,och etapp 1 i den kommunala vuxenutbildningen,ersätts av grundläggande vuxenutbildning från1992/93. Den skall svara mot grundskolansutbildning. Därefter följer gymnasialvuxenutbildning. Till denna kan läggaspåbyggnadsutbildning, som skall kunna ge vuxnahögre kompetens i ett yrke eller utbildning till ettannat yrke.Den del av propositionen som gäller komvux harinte skapat någon större oenighet i utskottet. Menpå några punkter har propositionens förslagändrats i utskottet.En punkt gäller statens skolor för vuxna iNorrköping och . Det föreslogs ipropositionen att dessa skulle avvecklas. Härförelåg motioner från andra partier och även frånmina partivänner inom mitt eget parti. Utskottetavstyrker därför i total enighet propositionensförslag att dessa skolor skall läggas ned.Den fråga som väckt störst intresse är timplanernaför de studieförberedande programmen. Här harutskottet gjort betydande förändringar genom atten uppgörelse träffades i utskottet mellan ,och socialdemokraterna som innebaratt de 330 milj.kr. i besparing som föreslogs ipropositionen återfördes. Denna uppgörelse germöjlighet att utöka timplanerna för destudieförberedande programmen, dvs. för denaturvetenskapliga och samhällsvetenskapligaprogrammen, till det tidsomfång som dessautbildningar i stort sett har för närvarande.Innan jag fortsätter med att tala om timmar inomdessa program, vill jag göra följande jämförelsemed hur läget är i dag.Vi räknar i s.k. klocktimmar, dvs. 60-minuterstimmar i stället för som i s.k.veckotimmar, dvs. 40-minuterstimmar.Vi talar om nettotid i stället för bruttotid, dvs.antalet timmar är verkligen garanterade attanvändas just till undervisning i de ämnen somanges i timplanen, och det finns ingen risk för attnågon tid försvinner till andra aktiviteter. Detbetyder att ungdomarna är garanteradeundervisningstid i enlighet med den timplan somföreligger, och det får inte ske några förändringar iförhållande till denna.Vi talar om antalet timmar i ett ämne för alla treåren tillsammans, och inte som om antalettimmar och årskurs. Det är därför svårtatt i detalj jämföra det nya systemet med det gamla.Det är viktigt att framhålla att timtiden skall läggasut , och den timplan som nuföreligger skall fördelas . Detkommer att öka möjligheterna för lärare men ävenför elever att medverka till att göra undervisningenså bra som möjligt.Den totala garanterade lärarleddaundervisningstiden har vi nu höjt till 2 180 timmarfrån propositionens 1 650 resp. . Påmotsvarande sätt har vi höjt de övriga programmentill från propositionens 2 250. Dettaleder till att vi därigenom kan tillmötesgå en hel delav de önskemål som funnits, som vi stött på viduppvaktningar och som förelegat i motioner.Vi har ökat timtalet för svenska inom alla programtill , dvs. också i de yrkesförberedandeprogrammen. I propositionen föreslogs 140timmar.Vi har i de både studieförberedandeprogrammen för språk två, dvs. oftast tyska ellerfranska.Vi har också för språk tre på ekonomiskoch humanistisk gren inom detsamhällsvetenskapliga programmet samt utrymmeför ett fjärde språk på den humanistiska grenen.Inte minst viktigt har vi genom att höja timtalet förelevernas individuella val gjort detmöjligt för eleverna att välja alternativt. De som såönskar och har förutsättningar kan ytterligare ökapå sina språkkunskaper.Vi har lagt in ämnet religionskunskap inom allaprogram, dvs. i den s.k. kärnan, och även i de 14yrkesinriktade program där det ej finns.Vi har återinfört ämnet geografi i detsamhällsvetenskapliga programmet.Vi har slutligen kunnat öka timtalet för denaturvetenskapliga ämnena fysik, kemi och biologi,liksom för matematik, historia, psykologi ochfilosofi.Alla de ökningar som jag nu talat om är iförhållande till propositionens förslag.Sammanfattningsvis kan man säga atttimplaneförslaget garanterar en större nationelllikvärdighet. De svenska eleverna blir bättrerustade i språk, vilket är viktigt inte minst medhänsyn till den ökande internationaliseringen.Beträffande de yrkesförberedande programmenhar vi i förhållande till propositionens förslag lagttill några grenar inom följande program:Byggnadsplåt i byggprogrammet, Fartygstekniker ienergiprogrammet, Storhushåll i hotell- ochrestaurangprogrammet, Tandsköterska iomvårdnadsprogrammet. Dessa grenar har önskatsav arbetsmarknadens parter och föreslagits i fleraav de motioner som väcktes under allmännamotionstiden.Vi behåller propositionens förslag om en ogrenadförsta årskurs, men framhåller att skolan göraklassindelning för alla program på ett sådant sätt attdet speglar elevernas val av gren.Vi föreslår också att yrkesnämnderna även ifortsättningen skall medverka i kursplanearbetetför de yrkesförberedande nationella programmen.Vi betonar också yrkesrådens betydelse på detlokala planet för att den arbetsplatsförlagdautbildningen skall bli väl fungerande och bra.Låt mig sedan göra några kommentarer till dereservationer till utskottets förslag som avgivits.Det är trist att moderater och folkpartister inte villdiskutera propositionens förslag utan endast yrkaravslag. Det är fel när man säger att man inte har tidatt göra det. I samband med behandlingen iutskottet meddelade företrädare för såvälmoderata samlingspartiet som folkpartietliberalerna att de bara hade ett yrkande, nämligenavslag. I det fall detta inte skulle bli utskottetsbedömning, ansåg man sig inte ha anledning attdiskutera några detaljer. I det läget fanns detsjälvfallet inte underlag eller möjlighet från vår sidaatt föra en diskussion med moderater ochfolkpartister innan utskottet förelades ett förslag.De var inte intresserade att diskutera den framtidagymnasieutbildningen. De hade bara ett önskemål,nämligen att avslå propositionens förslag.I propositionens förslag finns de principiellasynpunkter som jag tidigare redovisade och som visocialdemokrater anser så angelägna att de börutgöra en grund för hur den framtidagymnasieskolan skall se ut.Moderaterna har alltid haft en negativ syn på attlyfta den allmänna kunskapsnivån för alla. Ni harännu inte förstått att alla behöver bredabaskunskaper för att stärka sin ställning påarbetsmarknaden och kunna utveckla sig själv. Niaccepterar inte och förstår inte att alla iproduktionen, även arbetaren, medverkar till attutveckla vårt näringsliv.Däremot har parterna på arbetsmarknaden, såvälSAF som LO och TCO, själva varit med i och föreslog där såväl längregymnasieutbildning, nämligen en treårig, för allasom utbildning i allmänna ämnen. Dessa två förslagutgjorde grunden i , nämligen enförlängd utbildning och att allmänna ämnen skulletillföras.Arbetsmarknadens parter applåderar nu det förslagsom läggs fram, men ni moderater ställer erutanför. Ni har inte kontakt med verklighetenutanför detta hus. Det är extra tragiskt att kunnakonstatera att nu också har hoppat pådenna vagn. Också ni har ställt er utanfördiskussionen om en bättre gymnasieskola för alla.Det beror kanske på att ni anser det så väsentligtatt till varje pris komma överens med moderaterna.Jag vill i detta sammanhang hänvisa till denreservation som tidigarediskuterade här i kammaren.När vi diskuterade ÖGY-försöket, , ville också ni, vilket ni säger ireservationen, ställa er bakom en treårigutbildning. Men ni ansåg att det gick alldeles försnabbt och ville därför att förslaget skullegenomföras över hela fältet året efter.Vad är det för skillnad mellan det som sker inomÖGY-försöket och det förslag som föreligger? Ibåda fallen är det en treårig verksamhet. Bådeinom ÖGY-försöket och i det nu föreliggandeförslaget finns det allmänna ämnen. Det finns nu enstörre del allmänna ämnen än i ÖGY-försöket. Denarbetsplatsförlagda utbildningen utgör inte som iÖGY-försöket 10 resp. 10 och under de treåren, utan nu skall kunna läggas ut undersamtliga tre år.Vad är det för skillnad, ? Är detinte så att ni har backat och inte vill genomföra dengymnasieskola som är så viktig och som parterna påarbetsmarknaden vill ha? Och varför vill de ha denskolan? Jo, därför att de vet att vad de anställda iförsta hand behöver är bra grundutbildning.Dessutom behöver de en yrkesspecifik utbildning,och i den kombineras nu yrkesteori medarbetsplatsförlagd utbildning. Det är en utbildningsom inte hindrar den enskilde från att sedan gåvidare i utbildningens värld.Moderaternas syn har ju varit att man skall ge sålitet som möjligt.