prot · GE09102 · 1991-04-25 00:00:00 — Mansäger att eftersom andra har mist vissa rättighetertill avdrag för ränteutgifter skall man höja räntanför studenterna också. Det kommer inte att berörasav vilken ekonomisk politik som förs. Dessutomskall man komma ihåg att subventionerna förräntan håller på att bli ganska stora, eftersomräntan på studielånen nu är medan vi har enbetydligt högre ränta i övrigt.Arne talade mycket om den uppsökandeverksamheten som ett medel för att få folk att gå ini längre vuxenstudier. Det kan hända att han tyckerså. Då vill jag erinra om att vi redan har alltförmånga som inte kan få vuxenstudiestöd. Det finnsfler sökande än vi har möjligheter att ge bidrag tilljust på grund av bristen på pengar. Användpengarna till alla som behöver vuxenstudiestöd nu.Sedan tycker jag att det är bestickande att ArneMellqvist i sitt anförande inte tar upp det som bådecentern och anser har försummats,nämligen inackorderingstillägget. på de svagaste i samhället när man gör pådet här viset. Det borde ta upp i sinarepliker.Anf. 148 ():Herr talman! Jag skall börja med att ta upphöjningen av korttidsstudiestödet. Jag vet inte omdet rörde sig om en felsägning av ,men han menade att det var viktigt att höja dennaersättning till full ersättning för förloradarbetsförtjänst. Då skulle det bli lättare attrekrytera fler till längre studier.Som sade innebär ju denna höjning attdet kommer att utbetalas färre studiestöd för långastudier, eftersom man tar pengar från dennaersättning för att ge till dem som studerar kortaretid. De har i så fall större möjligheter att finansierasina kortare studier. Många har kanske ett arbetesom de är tjänstlediga ifrån. Den ekvationen gårinte riktigt ihop.Jag instämmer med i att det är viktigareatt det fördelas pengar till dem som studerar längretid, för dessa studerande är ofta arbetslösa och detär de som behöver ha tillgång till studier.När det gäller den uppsökande verksamheten harstudieförbunden redan etablerat kontakter ute påarbetsplatserna. Den uppsökande verksamhetenbehöver inte något extra statsbidrag. Dessa pengarkan göra bättre nytta på annat håll.Arne sade att det gäller att handla snabbtbeträffande skuldsättningen. Det är just därför vihar reserverat oss. Vi anser att regeringen intehandlar tillräckligt snabbt. Man bör sätta i gångmed den här utredningen och intevänta . Då har det hunnit gå för långtid.Anf. 149 ():Herr talman! Vi skall överväga ytterligareomläggningar av och förändringar i regelsystemet ifråga om studiehjälpen när CSNs analys föreligger.Vi skall följa detta noga. Elevernas rätt att väljautbildning får självfallet inte begränsas på grund avatt kommunerna fr.o.m. /93 taröver ansvaret för elevernas inackordering.När det gäller rekryteringen och höjningen aversättningen för de korta stöden, glömmer mankanske perspektivet när man säger att om dennaersättningsnivå varit lägre, hade stöden räckt tillfler som går på de långa kurserna. Syftet medvuxenstudiestödsreformen är att nå de grupper somnormalt är svåra att motivera för studier. Att taklivet direkt in på komvux är kanske inte detnaturliga för dessa grupper, utan man behöver tidatt känna sig för, t.ex. i en studiecirkel eller i enkortare studiekurs, där man kan pröva sina tidigareskolkunskaper och där man kan få yrkes- ochstudievägledning, innan man känner att vingarnabär för en längre utbildning. Det är i detta skedesom den uppsökande verksamheten fyller sinfunktion och som en ersättning för förloradarbetsförtjänst är viktig. Ekonomiska skäl skall intelägga hinder i vägen för en kontinuitet när det gällerdem man avser att motivera med det särskildavuxenstudiestödet, så att de inte kliver av på vägen.Av det skälet behövs det korta stödet för att i någonmån uppnå paritet med den arbetsinkomst som denstuderande går förlustig. är inte någonöverdrivet hög ersättning. räknar manmed att en genomsnittlig industriarbetarlönkommer att ligga på . Det krävs ändåen viss övertygelse att man har satsat rätt innan manlämnar sitt arbete.Anf. 150 HANS ():Herr talman! tog upp fråganom inackorderingstillägget. Han sade attkommunerna skall ta över ansvaret.För min del anser jag att det är ännu viktigare har rätt nivå på inackorderingstillägget närkommunerna skall ta över. Eljest är risken stor föratt man konserverar en alldeles för låg nivå. Jagtror personligen att vi måste vara väldigtobservanta för att det inte skall bli för stor spridningoch för låga inackorderingstillägg när det skallfattas beslut på olika nivåer. Därför borde ArneMellqvist borde erkänna att det nu verkligenbehövs en rimlig nivå. Jag har fortfarande svårt attacceptera beslut att dra ner påinackorderingstillägget.Anf. 151 ():Herr talman! Jag blev litet förvånad över ArneMellqvists förklaring till höjningen avkorttidsstudiestödet. Denna höjning skall företasbara för att få människor att uppskatta enutbildning och hålla sig kvar på den. Om man deltari en studiecirkel, skall man då behöva ha en lika högtimpenning som man har när man arbetar, bara föratt gå kvar och fullfölja denna studiecirkel?Dessutom frångår ni en princip som ni hävdar i allaandra sammanhang, nämligen den principen att detinte går att vidta några förändringar förrän enutredning har gjorts. Här kan man helt plötsligthöja en ersättning med hänvisning till att enindustriarbetare har si och så mycket i lön. Det ärplötsligt en omvänd ordning som ni går efter.Jag kan ändå inte låta bli att tro att somni tillstyrker motioner från egna partikamrater,avstyrker ni oppositionens goda förslag rakt uppoch ned, oavsett hur bra förlagen är. I det här fallettillämpar ni en omvänd ordning.Anf. 152 ():Herr talman! Stödet till vuxna är föremål för enöversyn inom finvuxutredningen. Redan i sommarräknar man med att presentera ett förslag till hurvuxna skall kunna finansiera sina studier iframtiden. Jag är övertygad om att även dessa delarkommer att övervägas inom utredningen och ingå iett framtida förslag. Trots att följa med i tankegången, finner videt angeläget att stödja dem som ger sig i kast attbryta upp från ett arbetsliv och ge sig in i enstudietillvaro.Barbro talade om cirkelstudier. Det är enalldeles utmärkt studieform. Med hjälp av dentrygghet som cirkelkamraterna utgör vågar mankanske ta klivet att skaffa sig kunskaper i allmännaämnen, t.ex. samhällskunskap, matematik ochhistoria, för att därmed våga ge sig på de långastudierna. Det är just det som är syftet medreformen.Vi får återkomma till det framtida, beståendesystemet , då finvux har presenteratsitt förslag.Anf. 153 ():Herr talman! Jag har full förståelse för ArneMellqvists alla goda argument för den härförändringen. Trots allt går den ut över människorsom kanske t.o.m. är arbetslösa. Människor somhar ett arbete och som vill studera för att kunnabyta det får högre ersättning, medan stöden fördem som kanske inte ens har ett arbete och därförbehöver längre studier skall minska.Vi vet att det är många som inte får studiestödför längre studier, medan det är svårt att rekryteratill studier med korttidsstöd. Då skall man locka tillkorta studier med högre timersättning, vilketmedför att det dras ned på de långa studierna därdet redan är kö.Jag kan inte tycka att man tar saker och ting i rättordning när man gör på det här viset.Anf. 154 ():Herr talman! Det särskilda vuxenstudiestödet förarbetslösa berörs inte alls av dessa förändringar i deekonomiska ramarna. De pengarna anvisas i annanordning och ligger utanför det som vi nu diskuterar.Anf. 155 ():Herr talman! Jag vill bara säga att det sista faktisktinte var riktigt sant. Man plockar ju bort drygt 10milj.kr. från det särskilda vuxenstudiestödet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den 2majKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum torsdagen den 2 maj.13 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:181 Sjuklön, m.m.1990/91:185 Vissa ändringar av det särskildagrundavdraget för folkpensionärerMotionernamed anledning av prop. 1990/91:169 Ett nyttprövningsförfarande vid ansökan om vapenfritjänst1990/91:Fö22 av och ()1990/91:Fö23 av ()1990/91:Fö24 av m.fl. (s)1990/91:Fö25 av m.fl. (fp)14 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 april1990/91:184 av () tillmiljöministern om , exploatering av en av Indiensmäktigaste floder, är ett av de största projekt somnågonsin planerats. Drygt 3 000 dammar ingår iprojektet. Syftet med dammarna är att de skallanvändas till konstbevattning samt produktion avelkraft.1985 beviljade 450 miljoner dollarför byggnationen av dammen ifloden . Redan från början var projektetomdiskuterat. Friends of ,DefenseFund är några av de många organisationer somengagerat sig för att stoppa projektet.Byggs betyder det att90 000 människor tvingas flytta. Om och närprojektet i sin helhet fullföljs innebär det attomkring 1 miljon människor måste lämna sinaområden. Flertalet är fattiga jordbrukare, somredan tillhör de mest utsatta i . Flera hundratusen hektar bördig, jordbruks- ochskogsbruksareal kommer att läggas under vatten,trots att har brist på sådana arealer. Kritikerinom och utom den internationella miljörörelsenmenar att det vore både mer lönsamt och ekologisktmer försvarbart att bl.a. satsa på ökadlivsmedelsproduktion genom småskalig bevattning.Enligt policy skall det redan innanett projekt av detta slag godkänns, finnas en planför ''rehabilitering''. Men finns det ingensådan plan för de 90 000 människor som tvingasflytta när dammprojektet byggs.Narmada-utbyggnaden finansieras avVärldsbanken via den InternationellaUtvecklingsfonden (). Världsbankensmedlemsstater bidrar till finansieringen. 1989/90var bidrag till 800 milj.kr., vilket varen tolftedel av det totala svenska u-landsbiståndet.Jag vill därför fråga statsrådet följande:1. Anser statsrådet att biståndet till vägleds av omsorg om miljön ochnaturresurserna i ?2. Anser statsrådet att projektet kan bidra tillsociala förbättringar för de många fattiga bönderoch andra som tvingas flytta när bördig skogs- ochjordbruksmark dränks under vatten?1990/91:185 av i (m) tilljustitieministern om protestaktion vid införsel avrågvete:Med tanke på den olagliga aktion LRF() ställde sig bakom iMalmö hamn är rubriken välmotiverad.I en frågedebatt sadecivilministern att inskränkningar idemonstrationsrätten inte kommer att göras. Motdetta finns givetvis inget att invända! Menhändelsen som åberopas var ingen demonstration.Vad det handlade om i praktiken var en attack motenskilda företag, vilka till alla delar följt gällanderegler. LRF ställde sig bakom och agerade aktivtgenom pressmeddelande och brev.Åkeriföretag och enskilda åkare fick klart för sig avLRF, att utfördes transporter av det parti rågvete,som lagligen importerats, skulle ingatransportuppdrag erhållas framöver.Lastbilsekipage saboterades och ''demonstranter''ställde sig i vägen för lastbilar. Enligt pressenuttalades direkta hot mot statliga tjänstemän.Importören av rågvetet gjorde en förlust på 1,5milj.kr. trots att alla regler följts. Men dessapassade uppenbarligen inte LRF, utanorganisationens kritik mot svensk jordbrukspolitikdrabbade oskyldiga och seriösa företagare!Om polis och åklagares tveksamma agerande iärenden av ovan nämnd art beror på bristfälliglagstiftning, är då statsrådet beredd medverka lagändring i syfte att förhindra upprepning?1990/91:186 av () tilljordbruksministern om gränsen för fjällnära skog:Vid beslut om nyaregler i fjällnära skog, beslöts det att det skulleupprättas en gräns för fjällnära barrskog. Gränsenskulle grundas på den skogsodlingsgräns somanvändes vid riksskogstaxeringen 1969. På statensmark är den identisk med domänverkets tidigaretillämpade skogsodlingsgräns.Riksdagsbeslutet innebar att endast smärrejusteringar av gränsen skulle vidtas. Detta för atträtta till vissa olägenheter som uppstått vid denschablonmässiga sammanbindningen av gränsenmellan domänverkets gränser och privat mark.När man nu granskar det kartmaterial som skallligga som underlag för den framtida gränsen serman för kommuns del att gränsen dragitsbetydligt längre ner än vad som gällde för dentidigare tillämpade skogsodlingsgränsen. Detbetyder för kommuns del att ytterligare9 000 ha produktiv skogsmark undantas avdomänverkets mark. Detta innebär att avdomänverkets mark kommer att ligga ovanförgränsen för fjällnära skog. Till detta kommer denprivata skogsmarken, bl.a. den s.k.allmänningsskogen, som också kommer attomfattas av stränga restriktioner.Vad som händer är att flera skogsägare anhållerom att få avverka sin skog, innan dennagränsdragning fastläggs. På det sättet har skyddetför de fjällnära skogarna förfelat sin verkan, omskogen avverkas, innan gränsen blir klar.Med anledning av detta vill jag fråga om regeringenär beredd att justera den nu föreslagna gränsen tillden ursprungliga skogsodlingsgränsen.1990/91:187 av () tillutrikesministern om m.m.:Kuwait är nu lyckligtvis fritt från irakiskainkräktare och ockupationstrupper. angreppmot var ett brott mot freden, detallvarligaste av alla folkrättsbrott. Det gäller nu attge skydd för sitt nationella oberoende ochmot nya angrepp eller otillbörlig inblandning ilandets inre angelägenheter. Ett viktigt sätt är att endemilitariserad zon upprättas mellan ochKuwait under beskydd av FN-observatörer ochfredsbevarande förband.Det är emellertid oroande att den palestinskabefolkningen i utsatts för allvarligaövergrepp. Det är bl.a. Amnesty Internationalsrapporter, som liksom tidigare, gett eninträngande bild av vad som förekommit i Kuwait.Det är nödvändigt att vidta mer kraftfulla åtgärderän hitintills för att ge skydd åt denna folkgrupp.Det finns andra konflikthärdar i . Detfinns andra ockupationer av främmande territoriersom måste upphävas.Ansträngningarna måste nu inriktas på att uppnåinte bara fred och säkerhet utan även frihet ochrättvisa i . Den avgörandeförutsättningen för en varaktig fred i Mellanösternär att folkens självbestämmanderätt säkras.Det är orimligt och oförsvarligt att det palestinskafolket fått leva under israelisk ockupation.Det måste äntligen bli ett slut på denna ockupation.Det palestinska folket har rätt till ett eget hemlandoch en egen stat. Frågan är om man mäter medolika eller samma måttstock då det gäller detkuwaitiska och det palestinska folkens rätt tillsjälvbestämmande.Palestina måste bli fritt men inte genommilitära aktioner. Det räcker att FN och dessmedlemsländer använder alla de fredliga medelsom står till buds för att förmå att förhandlaom en fredlig lösning. måste lämnaVästbanken och Gaza.Trots starka protester från skilda håll fortsätter deisraeliska bosättningarna på . Dessabosättningar framstår som provokativa och ökarsvårigheterna att uppnå förhandlingslösningarmellan berörda parter. Det är därför erforderligt attnya ansträngningar görs för att få ett stopp pådenna bosättningspolitik.Syrien och har de factoockuperat olika delar av . och Israelhar en ovillkorlig skyldighet att dra sig tillbaka frånLibanon och upphöra med den otillbörligainblandningen i landets inre angelägenheter.Syrien och bör i stället ägna sig åt att lösa sinainbördes konflikter bl.a. om somIsrael ockuperat.Detsamma gäller de konflikter ochmotsatsförhållanden som råder mellan å enasidan och olika å den andra.Det kurdiska folket, ca 20 miljoner människor, somutgör en stor minoritet i fem olika länder i regionenhar i internationella sammanhang inte lyckats fåerforderlig medverkan och stöd til lösning av sinasträvanden om autonomi och självbestämmandeeller om respekt för sin minoritetsställning och sinamänskliga rättigheter.Det krävs att en rad olika freds- ochförhandlingsprocesser igångsätts för att sökafredliga lösningar. Först bör detta ske separatbeträffande här angivna konflikter för att därefterövergå till en breddad internationell fredskonferensför hela där deövergripande målsättningarna för fred och säkerhetuppnås och de separata lösningarna på de speciellakonflikterna behandlas. Jag anser sålunda att detsnarast bör fattas beslut om en internationellMellanöstern-konferens och att förberedelsernaigångsätts i dess olika delar utan vidare dröjsmål.I detta sammanhang fordras att initiativ tas till eninternationell plan för omfattande bistånd till allaländer och folk i som drabbats avdetta och tidigare krig liksom av ockupationer ochförföljelse.Om självbesämmanderätten i skallkunna säkras är det nödvändigt att stormakternaupphör med militär inblandning. De allierademilitära styrkorna från och icke-arabiskaländer bör möjligt lämna regionen. USAhar lovat detta, men begränsas löftet tillmarkstridskrafter och sålunda icke i fråga om flyg-och marinstyrkor. Fred och säkerhet i regionen böristället säkras genom FN-observatörer och FN-förband i erforderlig utsträckning för att nå dettasyfte.Iraks krigsmakt byggdes upp i stor utsträckninggenom jättelika vapenleveranser från bl.a. ,och . Den internationellavapenhandeln måste begränsas kraftigt och ställasunder sträng kontroll och registrering genom etteffektivt och självständigt FN-organ. Men enförutsättning för att denna effektivitet skall uppnåsär att motsvarande kontroll och övervakningkommer till stånd av rustningsindustrin i allaländer.Den internationella vapen- och rustningskontrollenskall vara ett viktigt led i den internationella ned-och avrustningen som måste forceras.Det är angeläget att aktivt verka för attåterupprätta och stärka förtroendet för FN sominternationellt organ för fred och säkerhet, förfrihet och rättvisa. FNs övergripande målsättningär att rädda mänskligheten från krigets gissel.FNs stadga måste försvaras och förbättras men baraför att stärka dess roll som fredsinstrument. FNskall strikt följa stadgan då det gäller frågor om krigoch fred, då det gäller att avvärja fara för krig somt.o.m. kan sätta världsfreden i fara.Då FN redan genomgår och kan görabetydande förändringar och förbättringar ivitaliserande och förstärkande riktning, får FN integöra s.k. innovationer eller nyskapelser av stadgansom medför storkrig eller fara därför. Ändringar avbetydelse i skall ske i den ordning somföreskrivs i dess 18:e kapitel.Frågor om fred och säkerhet i regingen måste lösasmed fredliga medel. FNs generalsekreterare har sagt nej till aktioner som syftartill att störta en regering som är medlem i FN. Dettagäller alla, även . Det är emellertid av storbetydelse att den demokratiska oppositionen i Irakoch och andra länder i får ett fredligt,solidariskt internationellt stöd i sin kamp för frihetoch demokrati samt för att få regeringar med dennainriktning.Krigsaktivisterna har agerat mycket intensivt underden gångna svåra tiden. Men de har mött starktmotstånd från antikrigsrörelsen, från fredsrörelsenoch fredsopinionen i vårt land och runt om ivärlden.Det är fredens krafter som skall forma vår framtidavärld i fred och mellanfolklig samverkan. I Sverigestår de olika fredsorganisationerna eniga i alltväsentligt som rör . Aktionsgruppenför fred i , som har sin förankring ifreds- och folkrörelserna och i olika riksdagspartierspelar därvid en viktig roll. De krav som gruppenhar framfört, är ett uttryck för detta.Hundratusentals offer har drabbats av kriget.Miljontals kurder har drivits på flykt med ett stortantal döda och skadade som följd. Dekrigsdrabbades sorg och vrede är mycket stor.Kriget löser inga problem i dagens värld.Fredsrörelsens huvuduppgift är att förebygga krigoch väpnade konflikter. Men de som begår brottmot folkrätten och internationella konventionermåste ställas till ansvar både politiskt och rättsligt.Det skulle behövas en internationellkrigsförbrytardomstol. Med hänsyn till attpresident talar så starkt för att Irakmed rätta är skyldigt att betala ersättning för deförbrytelser som begåtts i finns detanledning att erinra om att den utfästakrigsskadeersättningen till folken i ännuinte betalats. Under USAs angreppskrig bombadesdessa små länder sönder och samman.Det är av stor betydelse att frågor omkrigsförbrytelser och krigsskadestånd behandlasobjektvt och konsekvent.Under kriget vid har förekommit1. bombning av skyddsrum, kyrkor, moskéer, skoloroch bostadsområden2. bombning av kärnkraftsanläggningar m.m.3. otillåten behandling av krigsfångar4. allvarliga övergrepp av den irakiskaockupationsstyrkan mot civilbefolkningen i . användning av laser och andra sofistikeradevapen.En opartisk undersökning bör göras av dekrigsföringsmetoder som använts av båda sidor.Många människor upprörs med rätta av alla brottmot mänskliga rättigheter, av den tortyr och deavrättningar som förekommit före och underkriget. Även detta bör utredas och prövas. Dettagäller också dödsskjutningarna och tortyren iIsrael, utomrättsliga avrättningar och massakrer iSyrien liksom de politiska fångarnas situation iSaudi-Arabien och . Listan kan göraslängre. har gjort utförligarapporter om övergreppen i alla länder iMellanöstern.Kränkningar av mänskliga rättigheter måstebeivras var än de inträffar och inte utnyttjas när detpassar som ett politiskt propagandamedel mot demman ogillar.Mänskliga rättigheter främjas bäst av fred ochavspänning, inte av krig och konfrontation.På grund av det anförda får jag ställa följandefrågor till utrikesminister . Avser att i FN framlägga förslag omeller på annat sätt medverka till en breddadinternationell ?2. Hur bedömer utrikesministern möjligheternatill att få till stånd en omfattande internationellbiståndsplan för ?3. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta motden internationella vapenhandeln samt förrustningsregistrering och rustningskontroll?4. Hur ställer sig regeringen till inrättande av eninternationell krigsförbrytardomstol samt till enFN-undersökning av krigsföringsmetoder ochfolkrättskränkningar i ?5. Vad kan göras för att återupprätta och förstärkaförtroendet för FN?15 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 24 april1990/91:559 av () tilljustitieministern om påföljden vid grovt rattfylleri,m.m. :Polisrapporterna om antalet trafikskadade visaroacceptabelt höga siffror, trots att dessapolisrapporter inte visar hela sanningen.Sjukhusens statistik visar därtill, att betydligt flerän vad som framgår av polisstatistiken skadas.Tillgången till tillförlitlig statistik måste anses varanödvändig för att kunna minska antalettrafikolyckor. Korrekt statistik bör ligga till grundför åtgärder i syfte att förbättra trafiksäkerheten påolika vägsträckor och vägar.Många trafikolyckor sker med alkohol i blodet.Den som kör efter att ha druckit alkohol är en faraför sig själv och för andra i trafiken. Det äroacceptabelt att fängelse kan ansesutgöra normalpåföljd för grovt rattfylleri.Påföljden vid grovt rattfylleri måste därför ses över.Jag vill med anledning av vad som ovan anförtsställa följande fråga till justitieministern. Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för att ökatrafiksäkerheten på vägarna?16 § Kammaren åtskildes kl. 22.48.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 5 § anf. 28 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 52 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf.118 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.