prot · GE09101 · 1991-04-24 00:00:00 — Jag yrkar bifall till reservation nr 7 omolovlig körning.Anf. 91 ():Herr talman! För att förbättra rekryteringen bådeav domare och åklagare har liberalernaföreslagit en rad åtgärder som utskottsmajoritetenavvisar. Bakgrunden till våra förslag är naturligtvisde svårigheter som man har inom bådedomstolsväsendet och åklagarväsendet att behållasin personal -- avhoppen är många -- och attrekrytera ny personal. Problemen bottnar i enkombination av för hög arbetsbelastning, eftersattteknik, dålig arbetsmiljö, föråldradearbetsmetoder och en lönesättning som länge harsläppat efter. Banker, försäkringsbolag ochadvokatkontor har ofta attraktivare arbetsmiljöoch åtskilliga andra förmåner, varför avhoppen ditav unga jurister knappast är förvånande.Det krävs jurister av god kvalitet för atträttssäkerheten skall upprätthållas.Rättssäkerheten är för oss i liberalernautomordentligt viktig. Därför beklagar vinaturligtvis att utskottsmajoriteten avstyrkt våramotionsförslag. Inte ens att ge domarutredningenett tilläggsdirektiv om att också utreda enreformering av den s.k. fiskalsutbildningen kanman tänka sig för att undersöka om man på detsättet kan få en moderniserad av domarkarriär.När det gäller rekryteringsläget inomåklagarväsendet konstaterar utskottsmajoritetenhelt kort att läget är gott. Någotlångsiktigare perspektiv har man inte -- man är sånöjd, så nöjd!Herr talman! Förutom reservation 2 omförändringsarbete inom åklagarväsendet ochreservation 3 om moderniserad domarkarriär finnsi betänkandet ytterligare ett par reservationer somvi i liberalerna står bakom.I reservation 1 föreslås att det kriminaliseradeområdet bör minska. Jag vet att det finns enåklagarutredning som ägnar sig åt denna fråga.Man kan tycka att den utredningen har tillräckligtmycket att göra. Redan i rapporten från finnsett förslag till avkriminalisering, som man enligtmin mening hade kunnat lägga till grund för enlagändring utan ytterligare något utredande. Vitror att det är ett sätt att öka respekten för vårstrafflagsstiftning, om endast sådana handlingarsom är direkt förkastliga kriminaliseras.Slutligen, herr talman, vill vi att domarutredningenmed förtur skall ta itu med den översyn av fråganav rättegångskostnader i förvaltningsprocessen somriksdagen länge har efterlyst. Det var redan 1985som gav regeringen till känna att fråganborde utredas, men ännu har inte något förslag somkan ligga till grund för sådan lagstiftning framlagts.Saken brådskar enligt vår mening.Jag yrkar bifall till reservation nr 5 och uttalarnaturligtvis liberalernas stöd till deövriga reservationer som folkpartisterna i utskottetstår bakom.Anf. 92 ():Herr talman! Till det betänkande som nubehandlas är fogat ett antal reservationer. Vicenterpartister står bakom reservationerna nr 4 och5. Jag yrkar för tids vinnande bara bifall tillreservation nr 5.I reservation nr 4 pekar vi på behovet av enskyndsam utredning angående vissa häktesfrågor.Det finns t.ex. häktade med speciella vårdbehovoch häktade vårdnadshavare med små barn. Vi villatt behovet av särskilda kvinnoplatser skall belysas.Den särskilda utredaren bör av regeringen fåtilläggsdirektiv i dessa avseenden.Även när det gäller rättegångskostnader iförvaltningsprocessen pågår ett utredningsarbeteinom domstolsutredningen. Men det går för sakta.Frågan bör utredas med stor skyndsamhet och medförtur så att kan få ta ställning tillförslag från regeringen i den här frågan.I motion Ju705 pekar vi motionärer på behovet aven mer allmän rätt till ersättning för kostnader iskatteärenden. Ersättning bör t.ex. alltid utgå i defall då en enskilds talan vunnit bifall och om detallmänna drivit målet vidare med avsikt att erhållaprejudikat. Den skattskyldiges personligaekonomiska förhållanden eller omständigheter iövrigt kan också motivera ersättning.Herr talman! Jag yrkar således bifall till reservationnr 5.Anf. 93 ():Herr talman! Detta betänkande med rubrikenAnslag till utredningar m.m., behandlar delar avbudgetpropositionen samt tio motioner. Sjureservationer finns fogade till betänkandet. Jag harför avsikt att kort kommentera de reservationersom det här har yrkats bifall till.Reservation nr 2 handlar om förändringsarbetetinom åklagarväsendet. Flera av de frågor sommotionärerna tar upp har redan varit föremål föröverväganden i olika sammanhang. En särskildtjänst för arbete med enbart rekryteringsfrågor harinrättats på riksåklagarens kansli. Enligt vadutskottet har erfarit är rekryteringsläget förnärvarande gott. Vi föreslår därför avslag på dettayrkande.Reservation nr 3 behandlar en moderniseraddomarkarriär. Domarkarriären har varitföremål för en översyn. Ärendet behandlades iriksdagen förra . I propositioner frånförra presenterades riktlinjer för enavkortad och sammanhållen domarutbildning.Riksdagen lämnade då utan erinran vadjustitieministern anfört. Då behandlades också enmotion med liknande yrkanden som de häraktuella. Utskottsmajoritetenhar samma uppfattning även och avslåryrkandet.Reservation nr 5 föregås av två motioner fråncentern och där man begär förslag tilllagstiftning och rätt för enskilda att erhållaersättning för rättegångskostnader iförvaltningsprocessen. skallenligt sina direktiv göra just den översyn sommotionärerna efterlyser. Enligt utskottsmajoritetenbör resultatet avvaktas. Därför avslår vimotionerna och reservationerna.Reservation nr 6 handlar om tjänstefel. Enproposition om utvidgning av det straffrättsligatjänsteansvaret för offentligt anställda behandladesunder /89. Utskottet sade då att detkan finnas anledning att se över omfattningen avstraffansvaret och förordade en sådan översyn.Detta gav regeringen till känna.Utskottet står kvar vid detta ställningstagande ochmotionsyrkandet avslås.Reservation nr 7 tar upp olovlig körning. Ävendenna fråga är föremål för överväganden inomregeringskansliet med anledning avfängelsestraffkommitténs förslag. Det bör inteföregripas. Utskottsmajoriteten avslår yrkandet.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet och avslag på samtligareservationer.Anf. 94 ():Herr talman! Vi får mycket ofta höra att saker ärunder utredning. När det gäller påföljder förolovlig körning har det visat sig att de bestämmelsersom kom , där man kunde gå inmed förverkande av fordon enligt 7 §trafikbrottslagen, inte alls har ökat respekten förlagen såsom man hade hoppats. Värdena på deförverkade fordonen har enligt en undersökningsom har genomförts av riksåklagaren i allmänhetvarit mycket låga. Det har rört sig om värden påbilar från . upp mot sextusenkronorsgränsen.Det här har således inte haft den effekt som manhade hoppats på.Därför menar vi moderater att det är viktigt att istället skärpa maximistraffet för olovlig körning.Vid upprepade brott bör straffet höjas från ett halvtårs fängelse till . Det skulle också gemöjligheter till anhållande och häktning om detvisar sig att den som misstänks trots förverkandeinte kan avhållas från att fortsätta sin brottsligaverksamhet. Vi anser att detta är så angeläget,eftersom dessa personer är inblandade i så mångatrafikolyckor, att man borde kunna ta ett steg nu.Anf. 95 ():Herr talman! säger attrekryteringsläget för åklagare just nu är gott, ochhon låter sig nöjas med det. Det beror enligt minmening på en rad olika orsaker, bl.a.konjunkturläget. Har ni, , ingenmer långsiktig personalpolitik? Hur skall man påsikt kunna förbättra rekryteringsläget när det gälleråklagare? Att det just nu är bra kan ha särskildaorsaker.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Anslag till brottsförebyggande rådetFöredrogsjustitieutskottets betänkande1990/91:JuU24 Anslag till brottsförebygganderådet (prop. 1990/91:100 delvis).Anf. 96 ():Herr talman! I betänkandet finns fyrareservationer, och jag tänker ställa mig bakom alla.Det innebär att jag även stödjer reservation 1 avKrister Skånberg angående inrättande avprofessurer på BRÅ. Det är, anser jag, mycketangeläget att professurer inrättas vid BRÅ. Detskulle vara till fördel för den kriminalpolitiskaforskningen i vårt land. Det skulle underlättarekryteringen och återväxten av forskare ochutbildning samt handledning av doktorander inomområdet. Det skulle underlätta möjligheten attbehålla kvalificerade forskare inom BRÅ och inomSverige. BRÅ kan erbjuda en attraktivforskarmiljö. Det finns kvalificerat folk där, och vibehöver värna om dem. Detta är skäl nog att stödjareservation 1.På forskningsområdet trycker vi inom centernsärskilt på tre områden. Det gäller forskning omvåld mot kvinnor, forskning om könsrollernasbetydelse för brottsbenägenheten och forskning omeffekten av olika behandlingsmetoder.När det gäller forskning om våld mot kvinnor harvisserligen ett flertal initiativ tagits för att få framkunskap om orsaker till våldet för att få fram rättstödinsatser.Vi har i vår centermotion framfört krav påtvärvetenskaplig forskning i vad gällerkvinnomisshandel och sexualiserat våld. Det ärmöjligt att en professur borde ha inrättats på BRÅjust på detta område. Det hade kanske varit bättreän att placera en professur vid universitet.Det behövs nämligen mer av tillämpad forskning,vilket skulle kunna ske vid BRÅ, även inomkvinnovåldssidan.Beträffande forskning om könsrollernas betydelsehar BRÅ erinrat om att ytterligare forskningbehövs på området. Den rapport som det hänvisastill i betänkandet, Kvinnobrott, är lämplig attinspirera till fortsatt diskussion och forskning. Detfinns ett problem på området som jag väl kännertill, nämligen att få i gång fortsatt forskning.Forskningen på behandlingsområdet anser jag nogi dag är det allra viktigaste att förstärka. Denforskning som sker är otillräcklig. Visserligenpågår visst forskningsarbete inomkriminalvårdsstyrelsen och visst förarbete mellanBRÅ och med tanke påsamarbete . Jag vill trycka på behovet avextern utvärdering av kriminalvårdensbehandlingsresultat, vilket borde komma till ståndinom BRÅ.Med detta yrkar jag bifall till reservation 2.Anf. 97 ():Herr talman! -- och jag hoppasockså -- är helt överens omatt det är viktigt att vi skaffar oss så goda kunskapersom möjligt om kriminaliteten och dess orsaker ochverkningar och med vilka medel vi kan förebyggabrott. Det är också viktigt att de kunskaper som vihar på det här området och får genom forsknings-och utvecklingsarbete kan sprida sig till så mångasom möjligt. Det behövs för att alla de som t.ex.arbetar inom kriminalvården och socialtjänstenskall kunna klara sina arbetsuppgifter så bra sommöjligt. Det är också nödvändigt att flera får ökadekunskaper. Vi som politiker behöver kunskaper föratt kunna göra de rätta avvägningarna i vårt arbete.Även allmänheten har intresse av att få del avfaktakunskaper.Kriminaliteten och dess orsaker är ofta ett hettdebattämne, och det är bra. Men ibland försdebatten från utgångspunkter som inte är heltsakliga. Den bild som bl.a. massmedia ger avbrottslighetens utveckling och ibland avkriminalvårdens verksamhet är inte alltid grundadpå verkligheten. Därför är det nödvändigt att faktakan göra sig gällande och tränga igenommediabruset.I det här avseendet har BRÅ en viktig roll att spela.Jag tycker att BRÅ sköter sina uppgifter på ett brasätt, inte minst genom att publicera sinaforskningsresultat på ett lättbegripligt sätt så att deblir tillgängliga för många. Om detta, tror jag somsagt, att utskottet är helt överens. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan i betänkande nr 24 ochavslag på de reservationer som trots enigheten harfogats till betänkandet.I tre av reservationerna föreslås tillkännagivandetill regeringen om forskningsinsatser på olikaområden. I samtliga de fall som tas upp ireservationerna har vi konstaterat från utskottetssida att arbetet redan är i gång och att det finnsplaner för en fortsättning. Därför anser vi inte attdet är nödvändigt att vi påtalar dessa behov förregeringen. De är ju redan kända. Det är att slå inöppna dörrar. Det är något som jag tycker har blivitallt vanligare i vårt sätt att handskas med saker ochting i utskottet. Jag tror inte att det är bra förriksdagens anseende. I värsta fall kan de somlyssnar på eller läser vad vi säger få för sig att vi intevet vad som pågår.När det gäller tillsättandet av professur vid BRÅhar utskottet och sedermera även redan ibetänkandet om forskningspropositionen förra åretuttalat vikten av att forsknings- ochutvecklingsarbetet vid BRÅ får bedrivas undertillfredsställande omständigheter. Just inrättandetav professurer vid BRÅ nämndes som viktigt.Utskottet ansåg därför att det borde beaktas på sikti det fortsatta arbetet. Utskottet förväntar signaturligtvis att regeringen så snart det är möjligtuppfyller dessa önskemål utan att riksdagenupprepar uttalandena.Anf. 98 HANS ():Herr talman! Jag och har väckt enmotion i vilken vi ansåg att ett tillkännagivande omprofessurer vid BRÅ behövde göras. Anledningenär att detta behov förbigås med tystnad ibudgetpropositionen. Det är i och för sig bra attutskottet tidigare delade och även nu delaruppfattningen om behovet av professurer. Detförefaller dock som om intresset är för svagt. Jagtycker därför att utskottet borde, som vi yrkade,göra ett tillkännagivande.Det är ingen överdrift att påstå att BRÅ har svaratför större delen av den grundläggandekriminologiska forskningen här i landet sedan sintillkomst 1974.Det är anmärkningsvärt att BRÅ, som är denstörsta kriminologiska forskningsinstitutionen iSkandinavien, saknar professurer. För att fåbehålla kvalificerade forskare vid BRÅ, för attkunna upprätthålla en hög forskningskvalitet ochför att kunna erbjuda en attraktiv forskningsmiljöär det nödvändigt att professurer inrättas inom detkriminologiska och kriminalpolitiska området.Med dessa ord vill jag säga att jag stöder denreservation som avgivits i överensstämmelse medvår motion. Jag hoppas att utskottet ifortsättningen kommer att vara pådrivande för attförslaget skall bli en realitet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande1990/91:LU25 Handelsagentur (prop. 1990/91:63).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § Anslag till utveckling av skolväsendet,m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkanden1990/91:UbU6 Anslag till utveckling avskolväsendet m.m. (prop. 1990/91:100 delvis),1990/91:UbU7 Bidrag till det kommunala offentligaskolväsendet (prop. 1990/91:100 delvis),1990/91:UbU8 Bidrag till särskolor, m.m. (prop.1990/91:100 delvis),1990/91:UbU9 Bidrag till fristående skolor (prop.1990/91:100 delvis) samt1990/91:UbU10 Utrustningsbidrag m.m. påskolområdet (prop. 1990/91:100 delvis).Andre vice talmannen meddelade attutbildningsutskottets betänkanden UbU6, UbU7,UbU8, UbU9 och UbU10 skulle debatterasgemensamt.Anf. 99 ():Herr talman! Utanför har i dagWaldorfskolorna demonstrerat -- jag vet inte förvilken gång i ordningen. Deras kamp mot ettbidragssystem som diskriminerar de friståendeskolorna har pågått länge och torde få fortsätta sålänge som socialdemokraterna finns iregeringsställning.Av budgetpropositionen kan man utläsa attskolministern inte ser behov av fler friståendeskolor på gymnasial nivå. Av förslaget som helhetkan man se att regeringen helst inte vill hafristående skolor på grundskolenivå heller.Att alternativa lösningar inte kommer att släppasfram av socialdemokraterna framgår tydligt närman tar del av skolminister hävdade han att ett av argumentenför en tidigare skolstart är att han måste gå deföräldrar till mötes som önskar en tidigare skolstartför sina barn. ''Annars riskerar vi att dessa föräldrarsöker andra lösningar och därmed hotas densammanhållna . ''Så argumenterade , och klarare kandet väl inte sägas. Det är inte elevernas bästa, ellerföräldrarnas berättigade krav, som skall varavägledande för politiken. Det gäller att främstbevaka och bevara ett sammanhållet skolsystem,lika för alla. Det är skolministerns paroll.Senast den 7 mars debatterade vi ettsaneringsbidrag för de som hadeakuta ekonomiska problem; , ,och . Skolministern var motbakgrund av den ovan redovisade inställningenföljdriktigt mycket kallsinnig till möjligheterna atthjälpa dem trots att ett saneringsbidrag skulle rörasig om för staten ganska små summor.Situationen för i är nuså allvarlig att lärarna är permitterade och skolanstår inför ett direkt stängningshot . Vadskall då hända med eleverna?För oss moderater är det ofattbart att orättvisan fårfortsätta. Varför skall inte alla skolelever i vårt landfå likvärdigt stöd till sin skolgång? Har inte statenett ansvar för skolgången även för de barn som gåri fristående skola, i Waldorfskola? För barnen iWaldorfskolan i ?Visserligen höjs bidraget till . per elev,men det motsvarar ingalunda vad en elev i denkommunala kostar, nämligen drygt20 . i statliga bidrag.Dessutom skall de fristående skolor som tidigarefått ett högre statsbidrag få sitt statsbidrag fruset.Detta leder till en orimlig situation för dem.Vi moderater anser att föräldrar och elever måstefå ökad rätt att välja skola -- fristående eller allmäneller skola inom det allmänna skolväsendet.Möjligheten att gå i en fristående skola får inte varaberoende av plånboken.Vi anser också att skolmyndigheterna skall varaskyldiga att informera om rätten att välja skola ochatt i största möjliga utsträckning tillgodose eleversoch föräldrars val av skola.Varför är då valet av skola så viktigt?Det är viktigt därför att vi alla är olika. En endaskolform kan inte tillgodose alla.Det är viktigt därför att rätten och möjligheten attvälja leder till en vitalisering och skapar en debattoch ett engagemang som är bra för både elevernaoch skolan.Det är viktigt därför att vi får en konkurrens mellanolika skolor, en konkurrens som ger utveckling.Olika utbildningsanordnare stimuleras att göraskolan så bra som möjligt. En icke-vald skola fårsignalen att det är dags att göra något för attförbättra kvaliteten.Rätten att välja får sin särskilda betydelse när intealla skolor är lika. Alla skolor skall självfallet ge engemensam kärna av kunskaper och färdigheter,men därutöver bör alla skolor ha rätten ochmöjligheten att skapa sig en särskild profil. Det måvara särskilda satsningar på matematik, språk,teknik eller särskild pedagogik. Det må varaWaldorfpedagogik eller Montessoripedagogik.Det skall vara lika möjligt för den som har enspeciell begåvning att få sitt speciella intressetillgodosett som för den som är kvick i benen ellersnabb i simning.Statsbidraget skall därför utformas så att bidragetföljer eleven till den skola eleven valt -- friståendeeller allmän.Herr talman! De betänkanden frånutbildningsutskottet som vi skall behandla rörviktiga frågor på skolområdet, framför alltsektorsbidraget.Svensk skola förfogar över internationellt sett storaekonomiska resurser, men vår skola presterar intepå samma höga nivå. Men det beror inte påbristande resurser utan på att pengarna i alltförliten utsträckning satsas på det som är skolanshuvuduppgift -- att ge kunskaper och färdigheter.För att lyckas med detta krävs välutbildade lärare,ändamålsenliga lokaler och bra läromedel samt attresurserna i första hand satsas på undervisningen.Den socialdemokratiska skolpolitiken har inteutformats så att hänsyn tas till elevernas olikabehov och ders rätt att utvecklas optimalt utifrånsina förutsättningar. Krav på förment jämlikhetliksom centralisering har lett till en omfattande ochresursslukande byråkrati.Resurser har slussats från undervisning till andrauppgifter. Bidragen har dessutom konstruerats såatt kommunerna stimulerats att anslå ytterligaremedel för dessa ändamål.Statsbidragen bör därför läggas om. Principen börvara att skolan får ett anslag för varje elev och attföräldrar och elever ges frihet att själva välja skolaoch skolform.Bidragssystemet skall ge skolan och lärarna storfrihet att själva disponera resurserna. Om skolanshuvuduppgift lyfts fram och skolans mål ärtillräckligt klart formulerade, kan man medförtroende lämna åt dem som är professionella attforma verksamheten så att målen nås.Vi har i våra motioner lagt fram förslag om ettsådant statsbidragssystem.Våra besparingar inom utbildningssektorn harutformats så att de i första hand avseradministration. Vi föreslår också som tidigareöverföringar i syfte att förstärka undervisningen.Vi avvisar särskilda stimulansbidrag och anser attsådana skall avskaffas och medlen överföras tillkommunerna, som då själva kan besluta omanvändningen.Stimulansbidrag styr den lokala verksamheten ochbinder upp resurser för fördelningen av dem.Vidare anser vi att lokaler och arbetsmiljö är ettlokalt ansvar. Vi moderater har i ett annatsammanhang föreslagit att arbetsgivaravgifternaskall sänkas . Det ger ökademöjligheter för kommunerna att sköta sina lokalerpå ett bättre sätt.De som regeringen underkommunaliseringsdebatten lovade vpk skulleanslås till skolmiljön bör i stället gå till enämnesinriktad lärarfortbildning. Detta torde varabland det viktigaste för att förbättra skolansarbetsmiljö och höja kvaliteten i skolarbetet.Vi moderater har i våra motioner redovisat deninriktning vi vill ge arbetet i skolan:Vi vill ha klara mål som sätter kunskaper ochfärdigheter i centrum. Målen skall formuleras så attskolans huvuduppgift blir tydlig och möjlig attgenomföra. Av läroplanen skall klart framgå attläxor skall vara ett reguljärt inslag i skolarbetet föratt ge eleverna rejäla kunskaper.Vi vill ha betyg som redovisar kunskaper ochfärdigheter i relation till läroplanens krav och somsätts första gången vid utgången av lågstadiet ochdärefter ges varje termin.Vi vill ha rätt att välja skola och ett statsbidrag somföljer elevens val av skola. Vårt system öppnar förskolor som kan organiseras och styras på olika sättoch därmed i princip bli självstyrande. Möjligheteröppnas för personalkooperativ samt föräldra- ellerorganisationsdrivna skolor.Vi vill ha mindre krångel och färre regler.Vi föreslår en sänkt skolstartsålder och en förskolaåret innan skolstarten som verkligen är förskola iordets egentliga mening. Lågstadiets organisation,innehåll och metodik skall anpassas till att elevernaär yngre.Vi föreslår ökade möjligheter att välja inriktningoch studiekurs efter intresse. Undervisningen skallbygga på ämnen. Skolan skall tillsammans medeleven och föräldrarna fortlöpande upprättastudieplaner för varje elev.Vi föreslår en lärarutbildning inriktad på kunskap.Lärarutbildningen skall liksom fortbildningen avlärare inriktas på att ge goda ämneskunskaper ochdärför bygga på ämnesstudier.Genom goda kunskaper får läraren den säkerhetsom leder till att eleverna får bra undervisning.Goda kunskaper kan också ge ett engagemang somgör att läraren inte är hänvisad enbart tillläroböckernas framställning.Den nationella utvärderingen har dessutom visatatt vissa ämnen skjuts åt sidan iblockundervisningen. Skälet anger lärarna ofta varatt vissa ämnen, såsom religionskunskapen, ärmycket svåra. Det krävs därför rejäla möjlighetertill ämnesfortbildning och att lärarutbildningenverkligen ger blivande lärare en gedigen kunskap ivarje ämne.Vi har föreslagit en på ämnesstudier byggdlärarutbildning för lärare som skall undervisa iårskurserna 4--9. Vi föreslår också att en lärareskall få ett erbjudande om att genomgå enfortbildning om 20 poäng vart tionde år.Den ämnesinriktade fortbildningen är svårteftersatt. Det är därför angeläget att öka den friasektorn i högskolan så att denna kan tillgodoselärarnas behov av ämnesfortbildning. Vi har därförgenom överföringar ökat det s.k. LIF-anslaget, detanslag som bekostar fristående kurser, med 390miljoner utöver regeringens förslag.Herr talman! Vi moderater står självfallet bakomalla reservationer från moderata företrädare i debetänkanden från utbildningsutskottet som vi nubehandlar. För att underlätta kammarens arbeteyrkar jag dock endast bifall till reservation nr 9 ibetänkande UbU6, reservation nr 1 i betänkandeUbU7 och reservation nr 3 i betänkande UbU9.Anf. 100 ():Herr talman!