prot · GE0982 · 1991-03-20 00:00:00 — Elektrifierainlandsbanan från till ochinlandsbanan --Jörn.Detta ger en direkt järnvägsled från tillKarlstad via ------------. Det blir ettalternativ till fortsatt storstadskoncentration förökad samhörighet och bättre mänskligakontaktmöjligheter inom det väldiga norrainlandet.På dessa avstånd räcker det inte med vägar, detbehövs järnvägar. I denna råvarurika region kantransportarbetet mätas i många miljonertonkilometer. Tänk vilka enorma mängderkväveoxider, kolväten och koldioxid som alstras omallt skall köras på landsväg!Sedan vill jag göra ett litet scenario: leveransernaav stål från till Domnarvet. Det går tre tågom dagen med . Man kan tänka sig attdessa leveranser förs över till som dåskall vara elektrifierad. Då kan två ellok dra likatunga tåg som tre diesellok. Man kan också ökatåglängden.Tvärbanan --har bästa standard.Något enstaka motlut, , kanbehöva åtgärdas.Där går fram är det mycket planareän i fjällkedjan och i kustlandskapet. Det är klenräls på banan, vilket har nämnts förut, menunderlaget klarar mer.På ståltåg kunde man koppla på vanliga vagnar medindustriprodukter eller trävaror. De skulle klara detockså.Spåret behöver rustas upp för en halv miljard eller850 milj.kr. Då kan tåget rusa frami hela vägen. -- alltså mer änkustlandsbanan klarar.I finns också ett järnverk och man skullekunna frakta även den malmen vid utbyggnaden.Sträckan --klarar man på fyratimmar. På sträckan --överVansbro kommer man upp i och däransluter Västerdalbanan.I stället för att rusta ned och fatta beslut efter beslutsom leder mot minskade utnyttjandemöjligheter,skall andra beslut fattas. Turtäthet, elektrifieringoch upprustning -- nog finns det möjligheter att föraen helt annan järnvägspolitik!Det är viktigt att man tar fjällvärlden i beaktande.Bland de mest förorenade vägarna finns vägen frånGöteborg över till och frånStockholm till . Här sker många trafikolyckor,vägen är bitvis dålig och trafiken ger upphov tillmycket föroreningar.Västerdalbanan bör också elektrifieras och byggasut till Sälens stora fritidsanläggningar. Man taladeför om en investering på tre miljarderkronor i fjällvärlden. Däremot har man inte rådmed flera hundra miljoner till Västerdalbanan. Detskulle göra det möjligt för icke bilburna att njuta avSveriges sydligaste fjällvärld.Det här har också stor regional betydelse.Inlandsbanans persontrafik är inlandets livsnervoch en turistattraktion. Det är oförsvarligt atttransportrådet har lyckats förhandla bortpersontrafiken.Vi kan inte acceptera att den livsnödvändigagodstrafiken för inlandsorterna och industriernalängs linjen undermineras på detta sätt. Här råderalltså en motsatt uppfattning: om man tar bortpersontrafiken undermineras den fortsattagodstrafiken i stället för tvärtom. Det är också såatt kunniga och idérika initiativ från kommunernaför framtida satsningar på bl.a. turism också följermed i graven.Det finns alltså möjligheter om vi har den politiskaviljan. Jag har yrkat bifall till de reservationer sommitt anförande stöder.Anf. 51 ():Herr talman! Trots en långdebatt har vi ännu inte här i kammarefått klarhet i vad de förslag som utskottsmajoritetenhar lagt fram egentligen innebär.Jag skall ställa en väldigt klar och konkret frågasom jag vill ha ett kort och rakt svar på -- ja ellernej. Innebär utskottsmajoritetens beslut en garantiför persontrafik på , nästasommar och till, dvs. Innebärutskottsmajoritetens beslut en garanti för att viskall få tågtrafik på ? Svara ja ellernej, det är det saken handlar om. Sedan kan manha alla möjliga diskussioner runt omkring detta.Vi har fått många bevis för här attinlandsbanan är unik. Det har sagts en hel del omde unika förutsättningar som banan innebär.Men debatten har kommit att handla mycket om ettannat beslut som man fattar på samma gång,nämligen en omklassificering av banan jämfört medhur den är klassificerad . Jag tror inte attriksdagens ledamöter är införstådda med vad detinnebär. Den diskussion som har förts mellanutskottets ordförande och representanterna förNorrlandslänens socialdemokrater är ju ett bevisför det.Omklassificeringen innebär att man gör något heltunikt. Det kommer också, om beslutet går igenom,att innebära att vissa stumpar av inlandsbanankommer att få en annan standard och ha en annanhuvudman. blir det också ett hot motgodstrafiken om man tänker sig att den skall kunnautvecklas och utökas på inlandsbanan.Dessutom har man talat om de stora behoven avupprustning. Man talar också om 390 miljoner,vilket är jättemycket pengar. Vi har också fått höraatt det är småsummor om man jämför med andrakostnader, som t.ex. motorväg iDalarna.De stora upprustningsbehoven tyder också på har gjort väldigt litet innan -- ett oerhörtslöseri med kapitalresurser som finns i landet.Georg talade om 80 miljoner under hela80-talet och har han lyckats skaka fram 80miljoner . Skall vi applådera åt det?Jag tycker att det är väldigt trist att det inte finnsnågon framtidstro bland socialdemokrater ochmoderater när det gäller . Varför kaninte ni se de möjligheter som detta kan ge? I ställetser ni bara hinder. Var finns er framtidstro?Jag skulle vilja komplettera med en fråga till. Omman nu skall förhandla medlänstrafikhuvudmännen, inlandsbanansekonomiska förening eller någon annan, vadhänder då om man inte lyckas komma fram till ettresultat i fråga om banunderhållet? Blir detbusstrafik då fr.o.m. ?Jag vill ha ett svar på den frågan innan vi går tillbeslut. Kan vi inte få ett godtagbart svar på frågan,måste vi återförvisa ärendet, för då anser jag attmånga av ledamöterna har förts bakom ljuset.Förutom handlar betänkandet ocksåom besluten om köp av s.k. olönsam trafik. Diträknas bl.a. nattågen till . Regeringen harföreslagit att anslaget skall minskas med 28 milj.kr.Vi tycker att det är fel, och vi tycker att det ärbedrövligt att socialdemokrater, moderater ochfolkpartister från Norrlandslänen stöderneddragningen. Det innebär att man hela tidenförsämrar förutsättningarna att bedrivapersontrafik på järnväg.Vi anser att man måste se satsning på persontrafiksom en viktig del både i miljö- och regionalpolitikenoch i arbetet för att tillgodose kraven på en brainfrastruktur.Trafiken i är en del av hela trafiksystemeti . Persontrafik med tåg skall kunna vara ettalternativ för människor som vill resa bekvämt ochsäkert. Det är miljövänligt och resurssnålt och detvet alla. Det borde också vara det billigastealternativet, men i stället tar SJ bort pristaket,vilket ytterligare fördyrar de längsta resorna.Vi i har krävt att man skall införaröda avgångar på alla tåg som går norr om skulle man kunna skapa förutsättningar för attgöra litet rundare. Det behövs ocksåkraftiga satsningar på marknadsföring som skallriktas till lokalbefolkningen, barnfamiljer,studerande, pensionärer och andra för attresandevolymen skall öka.Marknadsföringen är urusel . Personal påresebyråer i vet inte vilka tåg som gåri och inte vilka anslutningar som finns.Också där måste SJ ta sitt ansvar.Det föreligger alltså ett förslag om att dra ned påmedlen till nattågen till . Den frågan har idebatten kommit i skymundan för debatten ominlandsbanan, och det är olyckligt. Jag uppmanaralla norrländska riksdagsledamöter att åtminstonevisa att de vill ha kvar nattågen till , ochdet kan de göra genom att stödja någon avreservationerna under mom. 1. Det finnsreservationer i den frågan från både ,och vänstern.Betänkandet i detta ärende förstärker intrycket attregeringen med benäget stöd av de flestasocialdemokrater och moderater vill avvecklapersontrafiken på tåg i framför allt norra . Istället för att satsa på fler resenärer och nya grupperkrånglar man till det genom att se till att tågen integår på regelbundna tider. , efter fyraoch en halv timmars debatt, är det oklart hur detkommer att gå med inlandsbanan.Allt detta får också konsekvenser försysselsättningen. I har ca 100personer sagts upp efter det trafikpolitiska beslutet1988 om att satsa på järnvägen. Ytterligare 100personer riskerar nu att förlora sina jobb. Dengjorda planeringen gör det svårt att tro att mansatsar på järnvägen, i varje fall i norra . Jaganser att SJ bryter mot det trafikpolitiska beslutet.Därför är det för att göra engrundlig utvärdering av hur SJ har uppfylltriksdagens mål. Dessa mål bör också förtydligas.Anf. 52 ():Herr talman! har ställt en radfrågor till mig. Jag vet inte var hon har hållit till , därför att dessa frågor har besvarats fleragånger . Det nämnda anslaget på 36milj.kr. Det står också iutskottsbetänkandet.Jag kan inte här och garantera att det blirtågtrafik vare sig eller året därpå. Jag hartidigare sagt att beslutet i den frågandecentraliseras till trafikhuvudmännen. Om inte devill köra tåg, så får inlandskommunerna fattabeslutet. De får alltså avgöra hur trafikuppläggetskall vara. Vi har vissa ekonomiska åtaganden ochställer en del medel till deras förfogande. Det finnsockså villkor uppställda för hur trafikuppläggetskall vara. Av den anledningen kan jag inte i dagsäga hur det blir. Parterna får fälla avgörandet,vilket tydligt har framgått av den tidigare debatten.Anf. 53 ():Herr talman! Det var bra att vi fick den sakenklargjord . Dagens beslut innebär medstor sannolikhet en nedläggning av persontrafikenpå , eftersom det är så många om ochmen i frågan. Det finns inga garantier för att det blirfortsatt tågtrafik på banan. Det är ju vad BirgerRosqvist säger. Han hyser en from förhoppning omatt man skall göra framsteg i de förhandlingar somförs. Till dem har man lagt till frågan ombanunderhållet, en fråga som inte haringått i förhandlingsarbetet. Det är dekonstateranden som jag kan göra. Därför anser jagdet viktigt att ärendet återförvisas.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutÅterförvisningsyrkandetDet av under överläggningenframställda yrkandet om återförvisning av ärendettill utskottet för ytterligare beredning bifölls medacklamation.Kallelse till utskottssammanträdeAnf. 54 TREDJE VICE TALMANNEN:Med anledning av det fattade beslutet får jagmeddela att trafikutskottet enligt särskild kallelsesammanträder i dag.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, trafikutskottets betänkandenT14, T15 och T16, beslöt kammaren på förslag avtredje vice talmannen medge att de fick företas tillavgörande i ett sammanhang sedan debatten i dessaärenden avslutats.10 § Bolagisering av viss betänkande1990/91:TU14 Bolagisering av viss SJ-verksamhet(prop. 1990/91:100 delvis).Anf. 55 ():Herr talman! Eftersom harmotionerat om SJs underhållsverkstäder ochbehovet av sådana samt då vi menar allvar med attdet skall finnas järnvägstrafik i landet som ocksåutvecklas, så återkommer vi i denna fråga även i ettannat sammanhang. Här vill vänsterpartietspecifikt markera sin uppfattning att man inte skallbolagisera den här typen av verksamhet. Om detsker tror vi att risken är stor för att SJ frånhändersig det ansvar, den överblick och den styrning somvi anser att staten bör ha förunderhållsverkstäderna.Med detta ber jag att få yrka bifall tillvänsterpartireservationen i utskottets betänkande14.Anf. 56 ():Herr talman! Också jag har uppfattningen att detär viktigt att SJ har kontroll över enverkstadskapacitet som svarar mot dess egnabehov. Man får inte bli beroende av ett ensamt,stort företag som sköter revisionsverksamheten.Det tror jag att SJ självt begriper. Låt mig tilläggaatt löntagarorganisationerna inte har någonavvikande mening i förhållande till föreliggandeförslag.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 12 §. )11 § betänkande1990/91:TU15 Transportforskning (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 57 ():Herr talman! Föreliggande betänkande behandlarfrågan om transportforskning, och det är en viktigfråga.Vi har ägnat förmiddagen åt att diskuterajärnvägstrafik, ibland olönsam sådan, och vi hardiskuterat samt mer konventionelltågtrafik. Här rör det sig om andra typer avtrafiklösningar. Utskottet är i stort sett enigt omvikten av att satsa på utveckling på detta område.Som göteborgare vill jag fästa uppmärksamhetenpå bekymren i storstadsområdena beträffandekollektivtrafiken. Vi har tunnelbana här iStockholm, och man har spårvagnar i Göteborg.Båda dessa kommuner liksom kommunanvänder sig av pendeltåg. Vi försöker på olika sättatt finna bra kollektivtrafiklösningar.I bl.a. har man sedan lång tid tillbakadiskuterat ett system som kallas spårtaxi. Förslagetföll av olika orsaker . harförslaget återigen tagits fram, och det diskuteras påolika håll i landet. Förslaget finns också nämnt i detbetänkande som kammaren har att ta ställningtill.Det finns också ett antal reservationer tillbetänkandet. Jag vill med några ord klargöraskillnaden mellan de olika partiernas reservationeroch varför vi har en reservation i detta ärende.Reservationen, nr 2, gäller utvecklingen av ettspårbilssystem.Egentligen har utskottet en ganska positiv syn pådetta. Man menar, att om vi vill ha en bättretrafikmiljö i våra städer, så är det viktigt attutveckla och prova dessa system. ochmiljöpartiet, som står bakom reservationen, anseremellertid att staten mera aktivt skall gå in medsatsningar, eftersom sådana här prov ofta är bådekostsamma och svåra och det därför är svårt förenskilda företag att genomföra satsningarna. Vimenar då att det är rimligt att även staten är medoch satsar. Detta är innebörden i reservationen,och jag vill, herr talman, yrka bifall till den.Jag vill understryka att vi här i kammarenhar ett gemensamt ansvar för att se till att dessasystem tas fram och att det sker en tekniskutveckling på området. Jag hoppas att det, om intereservationen vinner gehör, ändå i enlighet medutskottets skrivning ''inom ramen för de insatsersom avsätts för teknikutveckling påtransportområdet'' kommer att kunna ske en sådanutveckling. Jag tror att det är oerhört viktigt att detså småningom kommer fram ett sådant system här ilandet. Det är fråga om ett system med olikainnovationer som kanske går att sälja till utlandet,och det är därmed av stor betydelse för det svenskanäringslivet.Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Anf. 58 ():Herr talman! Det är glädjande att det nu är trepartier som talar för olika reservationer ombehovet av nya transportteknologier och om attdessa skall utvecklas i . Det var välmiljöpartiet som började agera i den här frågan,och har haft samma uppfattningsedan förra året. är även med på enaktiv hållning till helt nya transportsystem.Jag vill något understryka varför vi här i landet harett sådant stort behov av kvalificeradtransportforskning. Kvaliteten påtransportforskningen kan enligt min mening höjasbetydligt i förhållande till dagens nivå. Jag villhävda att transportforskningen är av sämre kvalitetän medicinsk forskning och annan tekniskforskning. Jag måste tyvärr få säga detta fråntalarstolen, trots att jag i och för sig själv tidigarehar varit med i transportforskningssammanhang.Jag har emellertid den erfarenheten att Sverigekanske är litet av en ankdamm iforskningssammanhang. Vi är för få som forskar.Vi måste t.ex. skapa större utrymme förkvalificerad argumentation. Den argumentationenbehövs gentemot den starka bilindustrin, som haruppfattats som en motor i svenskt näringsliv ochsvensk industri.För att exemplifiera varför vi behöver se påtransportforskningen på ett helt annat vis skall jaghär citera ett stycke ur i dagensDagens Nyheter. En motorjournalist skriver därom en ny bilmodell, som han beskriver ungefär som''en värsting i bilvärlden''. ''Nya generationens S-klass är en allt igenom nymodellserie som toppas med 600 SEL. Givetvis en V 12:a med fyrventilsteknik, nyttinsprutningssystem och ett helt nytt sätt att styra allbilelektronik. ''Det heter vidare i artikeln att motorn är större,starkare och mer avancerad än det andra märketsmotor och att storebror än en gång har visat varskåpet skall stå. Att närma sig bilen är inte såmärkvärdigt, skriver man. Den ser stor och tung ut,men utseendet ansluter väl till märkets övrigamodeller. Inte heller att kliva in i bilen är någonsensation. Vidare skriver man:''Instrumenten är de vanliga. Alla knappar sitterdär de skall och inredningen känns inte särskiltannorlunda än i andra bilar som ligger i villa-prisklass.Det märkvärdiga sker när bilen börjar rulla.Det går en knappt märkbar vibration genomkarossen, så arbetar alla de 12 cylindrarna och 48ventilerna. Det skall till ett häftigt gaspådrag för attmotorljudet skall bli märkbart. I tystnaden hörs debreda däcken susa mot asfalten.Tystnaden stryks under av de dubbla sidorutorna,som drar ner vindbruset till ett minimum. På raklandsväg är bilen som sig bör stadig och bekväm.Märkligt nog dansar den väldiga kolossen elegantfram även på smala och krokiga bergsvägar. Till detbidrar såväl en servostyrning som inte är allt försladdrig, en väl avvägd fjädring och detelektroniska antispinnsystemet. ''Varför har jag då citerat detta? Jo, jag menar att detnästan finns en bilpornografi kring bilismen iSverige. Motorjournalistiken framhäver bilen påett väldigt sublimt sätt, som om den hade personligaegenskaper. Vi förknippar oss med och speglar ossi bilen. Bilen är i genomgående något somär mycket omhuldat av de stora, breda folklagrenoch inte minst av ledamöter här i kammaren. Detfinns en begynnande kritik mot detta, men man vetinte riktigt vad man skall göra åt det.Regeringen och har i detta läge satsat på ettprojekt som heter och ett som heterDrive. Dessa går ut på att bilen ytterligare skallelektroniseras och fjärrstyras på olika sätt. har en reservation somvi tyvärr inte kan stödja, eftersom vi frånmiljöpartiet anser att en del av den tekniskaforskning som kommer fram genom Prometheusoch Drive kan vara värdefull.Men i grunden är dessa projekt förkastliga,eftersom man vill bygga vidare på ''enskitteknologi'' i stället för att ersätta den med en renteknologi, för att citera vad som sades i en debatt i , som jag var närvarande vid. Såsade man nämligen i i går angåendeÖresundsförbindelserna. Jag måste hålla med omatt bilismen är en ''skitteknologi'' som måsteersättas av ren teknologi. Det är av denanledningen vi måste satsa på en helt annan typ avtransportforskning.Vi har i våra brevinkast här i fått ettpraktverk från , som fyller . Bilenär alltså i stort sett , och den är minst sagtfärdig att pensioneras. Det är i fråga om allatransportsystem nödvändigt att ungefär varthundrade år eller kanske oftare ersätta teknologier.Så har skett med segelfartygen, och så har skettmed ångfartygen. Sedan kom bilismen. Järnvägenhar utvecklats, och vi har fått flygteknik. Ingentingsäger att vi skall fortsätta med den typ av dumteknologi som är grunden för bilsystemet. Det finnsdärför anledning att sätta bilen på spår. På så sättkan man vinna en enorm mängd fördelar.Utskottet har en ganska positiv skrivning kringspårbilssystem, det förtjänar att sägas. Det kan ledatill att vi ändå kommer att få störresatsningar på helt nya teknologiska trafiksystem.Men måste vi ändå reservera ossmot utskottets skrivning, eftersom utskottet integår så långt som , ochmiljöpartiet i två olika reservationer vill.Vi menar att staten måste gå in och stödja enprototyputveckling av olika spårbilssystem.Utskottets majoritet är inte beredd att ställasig bakom det förslaget. Vi menar emellertid att deti dag finns teknologi och delar av teknologi som kansättas samman till spårbilssystem utan att det ärnödvändigt att fortsätta med akademisk forskning.Det handlar om att beställa olika typer avbankonstruktioner och olika typer av elektriskamotorer, att sätta samman dem i chassin ochkrocktesta dem. Framför allt handlar det om atttesta olika typer av elektroniskautvecklingsmodeller av spårbilen.En sådan prototyputveckling har skisserats av olikaingenjörsgrupper i landet. Vi är ju faktisktbegåvade med minst två ingenjörsgrupper som,tämligen ideellt, ägnar sig åt den här frågan förnärvarande. Kostnaden för prototyputvecklingenskulle kunna uppskattas till 40 milj.kr., och det ärju en struntsumma i de stora sammanhang som detannars är fråga om när det gäller forskning omvanliga bilvägar och lastbilssystem av alla slag -- föratt inte tala om Prometheus- och Driveprojekten,där vi från satsar hundratals miljonerkronor i ett europeiskt samarbete.Det har beräknats att ett spårbilssystem perbankilometer skulle kosta 20 milj.kr., och då ärhållplatser, vagvar, stationer och allt annat som hörtill inräknat. Det är alltså inte mer än vadtraditionell tung spårvägsteknik kostar.Vad är då ett spårbilssystem? Jag har beskrivit dettatidigare här i kammaren, och jag skall därför baralitet kort nämna något om det, eftersomkammarens ledamöter bör vara införstådda medvad det är fråga om. Det rör sig om små vagnar avpersonbilsstorlek, som går helt automatiskt på spår,upphöjda över blommor, barn och älgar. Det bliralltså över huvud taget inte några trafikkonflikter.Systemet är automatiskt, vilket innebär att manåker förarlöst. Man åker utan stopp från startpunkttill målpunkt genom ett infernaliskt braväxelsystem, som det finns patent på. Det innebäratt medelhastigheten är högre än hastigheten föralla andra transportsätt som är möjliga attanvända i svenska stadsbygder. Detta gäller oavsettom vi talar om tunnelbana, vanlig privatbil, cykeleller bussar, som kanske går i mindre än 10km/tim -- den siffra man nämner för många av dessakollektivtrafikslag är . Vagnarna kan gå ikanske från startpunkt till målpunkt.Genom att vagnarna placeras in i ett elektronisktövervakat system finns det när de kommer in påbanan aldrig några hinder, utan när man harkommit in på banan kan man säga på sekunden närman kommer att vara framme.Så långt har den elektroniska tekniken ochdatortekniken utvecklats att man med s.k.distribuerade datorsystem kan lösa den här typenav vad vi kanske uppfattar som ganskakomplicerade matematiska och logistiskalösningar.Systemet är givetvis mycket handikappvänligt. Mangår in i vagnarna i plan, och det är möjligt att sittakvar i rullstolen. Det är oerhört mycket enklare änbåde tåg och vanliga bilar. Mycket mer skullekunna sägas, men jag skall hålla mig kort.Detta system kan också ge upphov till en industriellnydaning av hela bilindustrin, vilket . Vi vet att i har gått i kvav. Detfinns tecken på att bilindustrin över huvud taget haren alldeles för stor kapacitet i hela världen. En delförståsigpåare har sagt att bilindustrin går på entredjedels utnyttjande av kapaciteten. Man kanalltså vänta sig fruktansvärt stora katastrofer förindustri och näringsliv kring bilismen när det iframtiden uppdagas att det inte längre finns någonlukrativ avsättning för bilar på en totalt settkrympande marknad. Det finns då -- om vianvänder huvudena -- anledning att tänka på attutnyttja dessa rön för en industriell nydaning iSverige. Det skulle kunna vara mycket positivt försvenskt näringsliv.Jag vill avsluta med att ta upp några exempel på vardenna typ av spårbilssystem enklast skulle kunnainplanteras i den svenska verkligheten. Jag tror att ledamöterna i riksdagenmycket väl känner till krånglet med bussar, bilar,flera terminaler, mängder av parkeringshus osv.Man planerar nu en högkvalitativ järnväg för femmiljarder. Det ligger i och för sig inte så mycket onti det. Hur blir det då med en järnväg?För att den skall kunna vara effektiv skall den gåfrån eller iStockholm till , helst med bara ett uppehållpå vägen. Var skall passagerarna släppas av? Detfinns snart fyra eller fem terminaler på Arlanda.Skall detta enorma tåg stanna på fyra eller femplatser? Då förlorar man alla de minuter som manhar tjänat på ett oerhört snabbt transportsätt.Resenärerna befinner sig dessutom i olika delar avStockholmsområdet. Att ta sig in till en punkt,i , för att sätta sig påsupertåget kostar också pengar.