prot · GE09100 · 1991-04-23 00:00:00 — Jag vill dock säga att som en allmän rättsgrundsats slagit fastatt de grundläggande fri- och rättigheterna i varjemedlemsstat skall respekteras. Domstolen harockså uttalat att hänsyn skall tas till den europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna ochde traktater som hör till den. Domstolen kan alltsåsägas ha införlivat både konventionen och varjeenskild medlemsstats grundläggande fri- ochrättigheter i EGs rättssystem.Jag anser att ett medlemskap i inte kan befarasleda till ett sämre skydd för våra grundläggande fri-och rättigheter.Anf. 105 HANS LEGHAMMAR (mp):Herr talman! Jag tackar justitieministern försvaret. Min fråga har upprinnelse i en artikel itidningen , nr 3 . Där görsen genomgång av hur meddelarfriheten kan hotasvid ett medlemskap i . Jag ser att jag var litetslarvig när jag skrev frågan sent på torsdagnattenoch gled över i allmänna termer om yttrandefrihet.Den faller under tryckfrihetsförordningen. Mennär svaret kom blev jag litet fundersam över ominte frågan medvetet fått glida över på dettaområde. Bemödar man sig om att läsa artikeln serman att den helt och hållet handlar ommeddelarfriheten. Justitieministern gör här ettallmänt uttalande om yttrandefriheten, trots atthela artikeln handlade om meddelarfriheten.Ett uttalande i den här artikeln avpressombudsmannen jag är ganska frapperande. Det manar tilleftertanke och diskussion i den viktiga frågan ommeddelarfriheten. Han gör slutledningen att denvästeuropeiska rättsuppfattningen säkertkommer att genomsyra även det offentligrättsligaområdet och att meddelarfriheten därigenomkommer att vara hotad.Det var detta som frågan egentligen handlade om,liksom hela den artikel som jag nämnde i min fråga.Jag hoppas att justitieministern kan gå in på detfrågan egentligen handlade om, även om jag varlitet slarvig vid formuleringen av frågan, det skalltillstås.Anf. 106 Justitieminister ():Herr talman! Jag trodde att det var avsiktligt somfrågan gällde yttrandefriheten mer generellt.Anledningen till det är helt enkelt att enmedarbetare på , som ärmycket kunnig på det här området, i artikeln uttalarsig om meddelarfriheten. Hon menar att det intefinns några risker för att meddelarfriheten skullebehöva begränsas vid ett medlemskap i själv inte heller någon oro på den punkten.Anf. 107 HANS LEGHAMMAR (mp):Herr talman! Så justitieministern menar att derisker som allmänhetens pressombudsman skrivit om i den här artikeln ärhelt ogrundade?Anf. 108 ():Herr talman! I den där artikeln finns det en deluttalanden som är oklara. Jag har egentligen litetsvårt att förstå vad de syftar till. Därför kan jag barasäga att jag tror att det är obefogat att hysa oro förhur meddelarfriheten vid ett EG-medlemskapkommer att gälla i Sverige.Anf. 109 HANS LEGHAMMAR (mp):Herr talman! Den gränsdragning som Axbergergör i artikeln är att vi i vårt land är ganska speciella ivår syn när det gäller det offentligrättsliga området.Han ser en stor fara i att det blir en gemensam synpå det offentligrättsliga området. Vi skulle då blitvungna att följa andra länder som inte harmeddelarfriheten. Därför frågade jag alldeles nyssom justitieministern anser att Axbergers uttalandeär helt ogrundat. Jag tycker att det finns starka skälför hans syn på saken.Anf. 110 ():Herr talman! Jag delar alltså inte denna oro ochtror inte att vi när det gäller sådana grundlägganderättigheter behöver anpassa vår lagstiftning till vadsom gäller i EG i övrigt.Anf. 111 HANS LEGHAMMAR (mp):Herr talman! Kan jag tolka detta svar som attministern ger mig ett löfte att vi inte behöver göranågra eftergifter på detta område?Anf. 112 ():Herr talman! Jag vill givetvis inte ge några löften,särskilt inte mot bakrund av att jag faktiskt hållerpå att utreda frågan och har en särskild kommittésom skall se på grundlagsfrågorna. Jag har gett minbedömning och min uppfattning i dag.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannen att ajournera frågestunden till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.19 § Svar på fråga 1990/91:520 om nyförarutbildningAnf. 113 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig när etttillstånd kommer för trafiksäkerhetsverket (TSV)att bedriva försöksverksamhet med övningskörningfrån 16 år.Bakgrunden till frågan är ett förslag från TSV omatt på försök sänka åldersgränsen förövningskörning med bil från 17 år och 6 månadertill . Förebilden kommer från Frankrike.Jag kan meddela att jag kommer attföreslå regeringen att TSV skall få ett uppdrag attutforma en detaljerad plan för hur ett försök medövningskörning för dem som fyllt skulle kunnautföras.Anf. 114 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.Jag är litet förvånad över attkommunikationsministern måste ha en ''detaljeradplan''. Jag har intresserat mig mycket för dennafråga, och jag har fått en del papper fråntrafiksäkerhetsverket, som visar att planerna redanär ganska detaljerade. Jag tycker därför att detborde vara möjligt att ge ett tillstånd mycket snart.Det skall börja med en informationsdag, och sedanföljer 20 timmars undervisning i trafikskola.Därefter får man ett intyg och kan då börjaövningskörningen, som skall pågå minst under ettår. Det finns också regler för vilka som fårövningsköra med elever. Det finns vidarerestriktioner beträffande hastigheten och för hurbilen får se ut, osv. Man har också tagit fram ensärskild handledning.Jag tycker alltså att de utarbetade reglerna ärganska detaljerade, och jag undrar vad det är förslags handlingsplan som kommunikationsministerndärutöver begär.Jag ser denna fråga som kolossalt brådskande. IFrankrike, varifrån vi hämtat modellen för dennautbildning, har man funnit att man sparar kolossaltmånga liv genom den här ordningen.När tänker kommunikationsministern ta upp dennafråga i regeringen? , kanske!Anf. 115 Kommunikationsminister ():Herr talman! gissade ganska bra --jag kommer att ta upp frågan på torsdagensregeringssammanträde.Jag tycker ändå att det finns skäl att begära en ivissa avseenden mer preciserad plan. Häri bör ingåatt man anger vilka försöksområden verksamhetenskall omfatta. Här måste det till ett samråd mellanolika myndigheter.Jag tycker vidare att drar litetförhastade slutsatser av försöket i . Jag ärinte alldeles övertygad om att resultaten i Frankrikeär direkt överförbara på . Jag är inte helleralldeles övertygad om att de mycket positivaeffekter som här beskriver iverkligheten har uppnåtts.Jag ser dock positivt på att man nu gör ett försök iSverige, men jag tror inte att man skall skruva uppförväntningarna alltför högt.Anf. 116 ():Herr talman! Det är riktigt att jag har storaförväntningar inför dessa förändringar avmöjligheterna att få övningsköra. I harman kunnat konstatera att antalet olyckor har blivitsju gånger färre än innan man införde dennaordning -- och det är ganska mycket.Resultaten är kanske inte alls direkt överförbara tillsvenska förhållanden, men skillnaden är så passstor att den är mycket intressant. har regeringenfunderat då remissarbetet medTSVs framställning blev klart. TSV hade också ettförslag till försöksområde, nämligen ,som hade gjort framställning om att få ha dennaförsöksverksamhet. Myndigheterna där hade ocksåtillstyrkt förslaget. Anserkommunikationsministern kanske att vi måste hafler försöksområden?Anf. 117 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att det kan finnas skäl attfundera över att ha mer än ett försöksområde. Mingrundinställning är att om man skall bedriva ettförsök och få ett utslagsgivande resultat, bör manha områden med olika socialstruktur och olikamiljöer att arbeta med. Jag vill på den punkten inteprecisera mig närmare. Jag tycker bara att det kanvara skäl att fundera över mer än ett område. Jaganser också att försöksområdena bör vara ganskaavgränsade, så att man klart kan avläsa resultaten.Anf. 118 ():Herr talman! Jag ser detta som ett viktigt steg påvägen, och hoppas jag att det inte blir någonbordläggning av ärendet vid regeringenssammanträde . Jag hoppas också att mandå bestämmer sig för några försöksområden,kanske något mindre än ett helt län -- jag förstår attäven det kan vara angeläget. Detta kan jag vara enklok synpunkt.Ett nytt förslag brådskar under alla förhållanden.Erfarenheterna från är mycket positiva.Den här ordningen leder också till en annan effekt,nämligen till en minskning av antalet körkortsprovför motorcykel. För motorcyklar ärolycksfrekvensen mycket hög. Det blir alltsådubbla effekter: dels för körning med bil, dels ettminskat antal motorcykelsolyckor.Jag ser fram mot att få ta del av regeringens förslag.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1990/91:527 omadministrationen av transportstödet till GotlandAnf. 119 Kommunikationsminister ():Herr talman! har, motbakgrund av att beslutat attadministrationen av transportstödet för Gotlandskall överföras från transportrådet tillsjöfartsverket, frågat mig om jag vill överväga attompröva lokaliseringen av administrationen tillGotlands län i linje med direktiven tilltransportstödsutredningen.Enligt min mening är principen om att regionalastöd i möjligaste mån bör hanteras på regional nivåriktig. Vad avser administrationen avtransportstödet för finns det dock, enligtmin bedömning, en begränsning när det gällermöjligheten att föra över ansvaret till län.Riksdagen har för bara ett par veckor sedanenhälligt anslutit sig till denna uppfattning.Nuvarande avtal med rederiet en affärsmässig uppgörelse som från statens sidakräver uppföljning och bevakning. Den uppgiftenbör ligga på en central myndighet, bl.a. därför atttransportstödet inte enbart är en regionalangelägenhet. Regionen har i det här falletmöjlighet att delta i beslutsprocessen genom desammankomster den centrala myndigheten hartillsammans med Gotlandslinjen ochGotlandsintressenterna, där bl.a. taxor ochturlistor diskuteras.Av nämnda skäl är jag därför inte nu beredd attompröva lokaliseringen av administrationen avtransportstödet för Gotland.Anf. 120 ():Herr talman! Tack för svaret, statsrådetAndersson!Tyvärr var svaret det väntade. Regeringen äruppenbarligen inte benägen att följa deutredningsdirektiv den själv en gång gettutredningen om transportstöd.Det finns naturligtvis skäl, t.ex. förändringar itiden, som gör att regeringens beslut inte följer enutrednings direktiv och förslag. Ofta kommerbesparingskrav in i bilden. När utredningen omframtida transportstödet tillsattes för ett och etthalvt år sedan var Gotlandsstödet bara en del av defrågor som skulle behandlas.Direktiven byggde i stor utsträckning påbetänkandet från regionalpolitiska kommittén, sombl.a. ansåg att ett system för transportstöd ''bör hasin utgångspunkt i en förenklad och decentraliseradadministration''. För bör därför enligtdirektiven prövas ''möjligheterna till en överföringav administrationen av stödet till till denregionala nivån. ''Utredningens förslag gick på samma linje, och manfann att ''stödet till sjötrafiken till inomramen för gällande avtal bör flyttas fråntransportrådet till i län.Detta var alltså innan transportrådet lade fram sittförslag till avveckling. Förslaget ibudgetpropositionen att administrationen skulleöverflyttas till presenterades heltlakoniskt och utan motiveringar. har statsrådetlämnat ett par motiveringar, men jag vill ändå ställaytterligare en fråga. I svaret sägs attadministrationen inte skall överlåtas, utan att denbör ligga på en central myndighet. Men självaförhandlingarna kommer ju att ligga kvar inomregeringen, och detta gäller den formellahandläggningen av administrationen. Skulle inteden kunna skötas från i ?Anf. 121 Kommunikationsminister ():Herr talman! anmärkerpå att regeringen inte följer direktiv till enutredning, Det är mer anmärkningsvärt att IngridHasselström Nyvall inte respekterar ett nyligenfattat riksdagsbeslut, som jag uppfattade somenhälligt. Detta är betydligt mer anmärkningsvärt.Direktiven utgjorde anvisningar till utredningen,anvisningar efter vilka utredningen skulle arbeta,och det gjorde den. Sedan har utredningensbetänkande varit ute på remiss, och vi har fått insynpunkter. Vi har uppfattat det så, att ettöverförande till av uppgiftenförutsatte vissa ändringar i konstruktionen avstödet. I varje fall är det min minnesbild av denreaktion vi fick från läns länsstyrelse.Efter bedömningar av remissutfallet och efterytterligare funderingar har vi funnit det riktigt attlägga fram förslaget om , och dettahar ställt sig bakom. Det vore mycketanmärkningsvärt om jag , ,skulle säga att jag inte längre bryr mig omriksdagsbeslutet utan i stället går tillbaka till minasynpunkter i direktiven.Anf. 122 ():Herr talman! Jag förstår mycket väl statsrådets synpå detta. Men jag upplevde det vidriksdagsbehandlingen av frågan så, att det var enfråga som man -- om uttrycket ursäktas -- interiktigt tog till sig och funderade över. Det finns justnu så många andra svåra frågor, och för många vardenna fråga väldigt periferisk.Eftersom inte har någon egenriksdagsledamot från försöker jaghjälpa i , och av den anledningenvar jag uppe och talade för min motion i dennafråga i samband med riksdagsbehandlingen. Skulleman försöka få en ändring till stånd idetta sammanhang, så var det , innan man hannsätta detta i sjön. Jag ville därför ändå ta dettatillfälle att än en gång rikta frågan tillkommunikationsministern. Det handlar ju inteheller om besparingar, eftersom de pengar somskulle gå till är de som går tillsjöfartsverket. Men behöver dessa pengarbättre.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på frågorna 1990/91:541 och 545 ompersontrafiken på inlandsbananAnf. 123 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder i syfte atttrygga persontrafiken på . frågat mig om jag anser att en inlandsbana utanspårbunden rälsbuss- och tågtrafik kan uppfyllakraven på ett fungerande transportsystem särskiltfrån turistisk synpunkt. Jag besvarar frågorna i ettsammanhang.Transportrådet har haft regeringens uppdrag att, ienlighet med beslut ,redovisa förslag om persontrafiken påinlandsbanan. Av rapporten framgår attvarken trafikhuvudmännen i de berörda länen ellerInlandskommunerna har varitberedda att ta på sig ansvaret för fortsattpersontrafik på enligt de villkorriksdagen fastlagt. Enligt beslut skall dåavtalet mellan transportrådet ochtrafikhuvudmännen om ersättningstrafik gälla.Regeringen beslutade därför attgodkänna detta avtal.Avtalet innebär att trafikhuvudmännen iKopparbergs, , ochNorrbottens län övertar ansvaret förpersontrafikförsörjningen fr.o.m. den 10 juni 1991.Trafikhuvudmännen erhåller, under entioårsperiod, tillsammans 36 milj.kr. Avtalet skapar, enligt min bedömning,förutsättningar för en förbättrad och mer flexibelkollektivtrafik i det berörda området. Detankommer på trafikhuvudmännen att utformatrafiken så att den tillgodoser berättigade krav påkomfort, snabbhet och kvalitet.Vad gäller turismen i regionen har naturligtvisinlandsbanan ett egenvärde i sig. Detta måste dockställas mot den mycket stora subvention som krävsför att upprätthålla persontrafik på inlandsbanan.Den uppgår som bekant till ca . Därtill kommer behov av minst 400milj.kr. Jag vill vidare referera tillden rapport i egenskap av utredareför lämnat. säger där att ensamlad marknadsföring av inlandet riktad tillbilturister sannolikt skulle ge ökade volymer avresande och långt överstiga den möjliga ökningenav resenärer på inlandsbanan.Avslutningsvis vill jag erinra om att regeringenutöver statsbidraget om 36 milj.kr. förkollektivtrafik har föreslagit 80 milj.kr. förinvesteringar i syfte att trygga godstrafiken påinlandsbanan. Detta innebär mera omfattandeinsatser i inlandsregionen än tidigare i syfte attupprätthålla ett fungerande transportsystem.Anf. 124 ():Herr talman! Jag vill först tacka för svaret på minfråga. Jag ställde frågan innan regeringen hadefattat sitt beslut om en nedläggning avpersontrafiken på inlandsbanan.Jag är den förste att djupt beklaga attkommunikationsministern och regeringen komfram till den ståndpunkten, dvs. att helt kallt säganej till fortsatt persontrafik. Jag kan inte förståvarför inte socialdemokraterna och moderaternahär i och senare inte heller regeringenkunde acceptera det förslag som vi från folkpartietliberalerna förde fram, nämligen att SJ av skulle ta hand om trafiken ochatt de 18 inlandskommunerna under den tiden ilugn och ro skulle planera både ekonomin och detpraktiska handlandet för övertagandet av trafiken.När nu även regeringen sade bestämt nej tillförslaget, hade inte inlandskommunerna någonanledning att driva frågan vidare, utan de ansåg attfrågan därmed var spolad. Dettaståndpunktstagande belastar jag regeringen för.Det blev helt enkelt ett bryskt nej till inlandsbanan.Jag vill, kommunikationsministern, mycketbestämt påstå att och inlandsbanansframtid är en riksangelägenhet. Vad betyder dettabeslut för dem som bor i den här delen av ,i en glesbygd? Regionalpolitiskt är det ett fiasko försocialdemokraterna. Vad innebär beslutet försysselsättningen? Vilka möjligheter finns attbehålla de arbetstillfällen som har funnits?De kommer successivt och mer eller mindre attförsvinna. Vad innebär det för näringslivet,kommunikationsministern, att de företag sombedriver verksamhet och producerar varor ochtjänster inte i längden kan räkna med att hainlandsbanans godstrafik kvar? Jag utgår nämligenifrån, att när man har tagit bort persontrafiken såstår godstrafiken i tur nästa gång. Jag beklagar attregeringen fattade ett så negativt beslut.Anf. 125 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, somvar precis det väntade, det innehöll inget positivt.Statsrådet känner säkert till attsommarturismen längs förra åretomsatte 50 miljoner. 15 000 människor bodde150 längs banan. Hur har statsrådet tänktkompensera och ersätta det bortfallet? Hundratalsanställda tvingas dessutom lämna sina jobb. Det ärett slag i ansiktet som det finns åtskilligatusentals tågresevilliga semesterfirare. Om de fyralänsstyrelserna nu finner former för att köratågtrafiken den här sommaren -- och det finnsförslag på hur det skulle gå till -- hur kommer dåstatsrådet att stötta förslaget? Det handlar ju iförsta hand om sommaren. Jag tycker inte heller attsvaret är riktigt korrekt. Inlandskommunerna villenämligen köra spårbunden trafik på inlandsbanan.Hur skall sommarens turister kunna erbjudas entågresa in i sista vildmark? Hur skallmarknadsföringen skötas, och av vem?En framsynt satsning på betydermiljoner för berörda kommuner, och det vetstatsrådet . Jag måste ställafrågan: Är statsrådet motståndare till turism i våratrakter i inlandet? Vi kommer ju båda frånVästerbotten. Är statsrådet också motståndare tillspårbunden trafik på , eftersom han isvaret särskilt nämner utredning, ivilken sägs att en samlad marknadsföring avinlandet, riktad till bilturister, skulle ge ökadevolymer av resande? Men vi vill ha tågresenärer påinlandsbanan.Anf. 126 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vissa frågor är bara ägnade attprovocera och ställs inte för att frågeställaren vill hasvar på dem. Självfallet är jag mycket engagerad iturism i inlandet! Inlandet har utomordentligt storaturistiska värden och kommer att ha det även iframtiden. Vi har all anledning att tala mycket omdet.Folkpartiets förslag avslogs ju av den 21mars. fattade då ett beslut om villkoren,ställde 36 milj.kr. till förfogande, sade att det skullevara fråga om en långsiktig lösning och uttalade sigbeträffande underhållet. Det var beslut,som sedan var vägledande för regeringenshandläggning av ärendet. Vi kunde frånregeringens sida naturligtvis inte säga: Vi struntar iriksdagens beslut och godtar minoritetens, dvs.folkpartiets, förslag. De pengar som det kostar harju inte anvisats av riksdagen.Nu uppträder med stora paroller om enny start. Det förslaget innehåller sänkta skatter,sänkta sociala trygghetsinsatser på en rad områdenoch höjda hyror, dvs. ganska tuff Thatcherpolitik.Den skall genomföra tillsammans medmoderaterna -- högeralliansen är bildad. Hurrimmar det med att, som ni gjorde i reservationenom , satsa 80 milj.kr. extra för atterbjuda rälsbussar på den här sträckan i stället förlandsvägsbussar? Det är ju skillnaden mellanförslagen. Det är ju inte sämre transportförsörjningsom regeringen erbjuder med den lösning som nuhar accepterats i regeringsförslaget.Hugo tog upp sysselsättningen. De somengagerats för länstrafiken kommer naturligtvis attbli sysselsatta i det här området. Det är ett tillskotttill sysselsättningen som får vägas mot den nedgångsom det blir på järnvägssidan.Anf. 127 ():Herr talman! Kommunikationsministern tog uppfinansieringen. För den händelsekommunikationsministern inte har läst vårreservation vill jag påpeka att det av den tydligtframgår att vi tar ett ekonomiskt ansvar. Vi harprioriterat jämfört med en del andraobjekt, och det borde kommunikationsministernkänna till.Jag vill gärna referera vad en avkommunikationsministerns partikamrater,kommunalrådet i , har sagt: ''Vi äroerhört besvikna på regeringen efter det härchockbeskedet'', säger i Gällivarekommun. ''Beslutet slår oerhört hårt mot turismen,och det är många små näringsidkare som får sesitt arbete raserat. Bara här i kommer viatt förlora 15 000 besökare, som spenderar9 milj.kr. Det är mycket pengar föross här i . ''Den avslutande frågan tillkommunikationsministern blir: Hur trorkommunikationsministern att handläggningen avfrågan om påverkar framtidstron hosde människor som bor efter ?Anf. 128 ():Herr talman! försöker statsrådet blanda bort korten genom att tala omdet förslag som vi har lagt fram tillsammans medmoderaterna. Men, , nu skall vitala om inlandsbanan.Både och jag har åktinlandsbanan och upplevt folkets vrede efterbanan. Det är inte ett flexibeltkollektivtrafiksystem som man här kommer atterbjudas, utan det är ett busstrafiksystem somvarken de som bor utefter eller desom jobbar på SJ vill ha. Om intevet det kan jag tala om att man hade långtgåendeplaner från SJ-personalens sida på hur man skulleorganisera det här arbetet.Jag vill säga: Socialdemokraterna talar ivalmanifest om att man vill ha en rättvis fördelningi hela folkets intresse. Vi vill bygga för framtiden,säger man. Men beslutet om nedläggning avinlandsbanan är destruktivt. Det bygger inte förframtiden.Anf. 129 Kommunikationsminister ():Herr talman! De båda frågeställarna har ställtfrågor om trafikförsörjningen. Jag har svarat pådem: Det blir en god trafikförsörjning.Jag skall beskriva hur det kan komma att se ut. Istället för nuvarande tre dagliga rälsbussturer iområdet ----kommer femdubbelturer per dag mellan och ochfyra mellan och att erbjudas.Det blir nästan en halvtimmes tidsvinst till ,likaså en halvtimmes tidsvinst mellan Östersundoch med bussalternativet. Det blir alltsåfler turer, resorna går snabbare och det blir ocksåbekväma bussar. Det är alltså ingetkatastrofalternativ som erbjuds.Men det alternativ som ni vill driva igenom skulleför ha inneburit 80 milj.kr. extra i statligautgifter. Då frågar jag efter det ekonomiskaansvarstagandet.Anf. 130 ():Herr talman! Det ekonomiska ansvarstagandet!Jag vill gärna påminna kommunikationsministernom att vi i vårt parti är vana vid att ta ettekonomiskt ansvar. Vi har t.o.m. bidragit till attregeringen har fått igenom en hel del av sinaönskemål i det politiska arbetet här i kammarengenom att ställa upp för mål som vi har acccepteratsom riktiga för landet och tycker är till förmänniskornas bästa. Vi har den bestämdauppfattningen att det här är en viktig fråga att drivapå det sätt som vi har gjort. Vi vet vad det betyderför folket i inlandet.Avslutningsvis: Hur tror kommunikationsministernatt handläggningen och besluten i den här fråganhar påverkat framtidstron hos de människor sombor i den här delen av landet? Svara gärna på denfrågan.Anf. 131 ():Herr talman! Även bussförarna i länstrafikentycker att det är en underlig politik att man skalllägga ned inlandsbanetrafiken, statsrådet.Statsrådet säger att turismen längs inlandsbanannaturligtvis har ett värde i sig. Har turismenverkligen något värde, ?