prot · GE0972 · 1991-03-06 00:00:00 — Självfallet skulle det vara så atti de fall man kommer överens om att förmåner skallutgå skall också föreningen betala avgifter.Det här skulle inte på något sätt äventyragrundtryggheten för dem som idrottar och haridrotten som huvudsaklig inkomstkälla. Samtidigtskulle det faktiskt medföra att där de socialaförmånerna inte behövs, om jag säger så, skulleidrotten besparas en del ''onödiga'' kostnader.Detta kunde möjligtvis, herr talman, ha funnitsmed i ett särskilt yttrande, men eftersom motioneninte har behandlats i det här sammanhangetåterkommer vi moderater i frågan.Anf. 30 ():Herr talman! Jag tycker nog också att en motionsom den som pratar om mycket välhade kunnat vara med i det här betänkandet. Jaghar ingen förklaring till det sätt man har sorteratmotionerna på, men vad jag förstår kommer denmotionen upp i samband med att vi behandlarsocialavgifterna i ett större sammanhang. Jag lovarStig att då kan vi ta diskussionen omförslagen i den moderata motionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )6 § Ändring i övergångsbestämmelserna tillregeringsformenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1990/91:KU24Ändring i övergångsbestämmelserna tillregeringsformen (prop. 1990/91:67).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )7 § Kungliga hov- och slottsstaternaFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU25 Kungliga hov- och slottsstaterna(1990/91:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )8 § Anslag till datainspektionenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:26 Anslag till datainspektionen (prop.1990/91:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )9 § Stöd till politiska partierFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU27 Stöd till politiska partier (prop.1990/91:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )10 § Anslag till allmänna valFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU28 Anslag till allmänna val (prop.1990/91:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )11 § Återbetalning av mervärdeskatt tillutländska företagareFöredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU13 Återbetalning av mervärdeskatt tillutländska företagare (prop. 1990/91:72).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )12 § Tullpreferenser för betänkande1990/91:SkU19 Tullpreferenser för (prop.1990/91:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )13 § Vissa anslag för totalförsvaret, m.m.Föredrogsförsvarsutskottets betänkande1990/91:FöU5 Vissa anslag för totalförsvaret, m.m.(prop. 1990/91:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )14 § Beredskapsbudget för totalförsvarets civiladelFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1990/91:FöU6 Beredskapsbudget förtotalförsvarets civila del (prop. 1990/91:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )15 § Registrering och dokumentation av destatliga museernas samlingarFöredrogskulturutskottets betänkande1990/91:KrU10 Registrering och dokumentation avde statliga museernas samlingar.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )16 § betänkande1990/91:KrU11 Arkeologifrågor.Anf. 31 ():Herr talman! På allt fler områden gör sigmarknadsekonomin gällande. Det gäller inte bara ivårt land utan också i länder som genom sittenpartisystem haft en helt centralstyrd ekonomi.I vårt land rådde länge uppfattningen att vissaområden exklusivt var garanterade statlig ellerkommunal lednnig. kan vi uppleva hur denkommunala verksamheten i allt högre grad lämnasut till enskilda företag genom anbudsförfarandemed bl.a. lägre kostnader som följd.Monopol är omodernt, opraktiskt och dyrt. Som ingenannan kämpar man mot var och en som skulle viljaåsidosätta ämbetets monopol på arkeologiskaundersökningar, ett monopol som man givetvis kanutöka tillsammans med länsmuseerna i vårt land. Ilängden kommer detta att bli något av kampmot Goliat.Fasta fornlämningar är skyddade enligtkulturminneslagen. I princip gäller att så få ingreppsom möjligt skall göras mot fasta fornlämningar,och om ingrepp görs skall de begränsas så mycketsom möjligt.Fornlämningar finns det många i vårt land. Råmarki närheten av våra tätorter blir alltmersvåråtkomlig, bl.a. därför att marken innehållerfasta fornlämningar och därför skall skyddas eller,om ingrepp skall göras, grävas ut ochdokumenteras.Detta är ett av skälen till att våra byggkostnaderskjuter i höjden.En möjlighet att minska kostnaderna är attrationalisera verksamheten med de arkeologiskaundersökningarna och utgrävningarna. Detta kan,enligt den uppfattning som vi reservanter för framvid behandlingen av kulturutskottets betänkandenr 11, ske genom en generell rätt tillanbudsförfarande. Men det vill interiksantikvarieämbetet.Den moderata motion som ligger till grund för vårreservation i betänkandet har tillsammans medandra motioner remissbehandlats av olika organoch institutioner. Bl.a. HSB har understrukit viktenav att ha tillfälle till ett anbudsförfarande. Man harockså tillämpat ett sådant , vilket harinneburit att den särskilda utredning omfornminnen som föregår ett byggnadsprojekt harkunnat läggas ut på enskilt företag, byggherren tillbåtnad.Intressant är också att universitetsinstitutionerna iUmeå, och ser positivt på ettanbudsförfarande. vidUppsala universitet säger bl.a. att i praktiken statliga myndigheten monopol påanbudslämnande, men det är helt rimligt att andrainstitutioner och även fältarbetsinstitutioner istiftelseform med motsvarande kompetens kandelta i ett anbudsförfarande.I realiteten finns det ingenting i kulturminneslagensbestämmelser som formellt hindraranbudsförfarande i samband med arkeologiskaundersökningar. Men det är länsstyrelserna somhar makten, och deras villighet att vidgamöjligheterna till ett generellt anbudsförfarandemot vilja har varit nästanobefintlig -- fram till . Så har t.ex. länvid fastställande av vad som skall ingå i en särskildutredning före ett byggnadsprojekt enligt 11 §kulturminneslagen också lämnat förslag på vilkaorgan som har rätt att utföra dessa undersökningaroch i sin lista vidgat denna rätt till att omfatta ocksåenskilt företag. Motsvarande utveckling lär vara påväg i län.Utskottsmajoriteten har emellertid på intet sättvelat se vart utvecklingen är på väg. Man låser fastsig genom att uttrycka att kvaliteten påundersökningar och utgrävningar måste bibehållas,utan att se att denna kvalitet på intet sätt försämrasgenom att väl meriterade företag ges möjlighet tillanbud och genomförande av projekten.Arkeologiska institutionen vid Göteborgsuniversitet pekar dessutom på att det i andranordeuropeiska länder ställs större krav påutgrävningspersonalens utbildning än i Sverige.Just så blir det när staten har monopol på enverksamhet och utesluter konkurrens. Det kommerdessutom att bli än svårare att försvara monopoletnär en gång blir med i den europeiskagemenskapen.Vi reservanter anser att tiden nu är kommen för attpröva i vilken utsträckning kostnaderna förarkeologiska exploateringsundersökningar kanminskas genom att anbudskonkurrens omuppdragen fortsättningsvis tillämpas i betydligtstörre omfattning än vad som gäller. Regeringenbör undersöka i vad mån detta medför krav påökade resurser för länsstyrelserna -- vilket jag intetror blir fallet.Utvecklingen kommer att visa att -- som mångagånger -- vi får rätt. Monopol betyder inte barahögre kostnader -- ofta dessutom sämre resultat. Viser med tillit framtiden an.Herr talman! Jag yrkar nu bifall till reservation 1vid kulturutskottets betänkande nr 11.Anf. 32 ():Herr talman! Större delen av de utgrävningar somgörs i kommer till stånd i samband medarbetsföretag av olika slag. När en exploatör villbygga hus eller vägar på mark som kan innehållafasta fornlämningar, görs provundersökningar ochinventeringar. Om det då görs intressanta fynd,skall man göra utgrävningar. Platsen där man gördessa utgrävningar väljs alltså inte medutgångspunkt från att man strategiskt söker viktighistorisk kunskap, utan platsen bestäms av vilkamarkområden som är mestintressanta för byggexploatering. Dessutom kanfynden inte längre ses på plats, eftersom markenbebyggs efter utgrävningen.Ett sorgligt exempel är en plats i utanförGöteborg, där man fann ochgrävde ut en stenåldersbosättning, som visade attdet fanns människor i änman förut trott. På platsen står enindustribyggnad, och några av de lösa fynden finnsatt se på museum.Universitetens utgrävningar är ett led i utbildnings-och forskningsverksamheten. Urvalet skall främstske på vetenskapliga grunder, sägs det, mennärheten till institutionen har stor betydelse,eftersom det är dyrt att ha personal förlagd påannan ort. Det blir mer grävning och mindre resoroch traktamenten för pengarna på så sätt. Upplandoch är alltså väl utforskade. Likaså harsemesteröarna och blivit rätt välundersökta sommartid.Riksantikvarieämbetet har ju också en del pengartill egna undersökningar av fasta fornlämningar.Ofta används de pengarna till att ytterligare ökakunskapen om lämningar som redan är väl kända.Amatörforskare och lokala museer har hittat fyndsom verkar vara slående bevis för starka ochinflytelserika samhällen utanförStockholmsområdet och tidendessförinnan. Exempel på detta är den s.k.västgötaskolan, som hävdar att vaggastod i . Intressanta fynd är deromerska bronssköldar som hittats på Kållandsöoch äldsta myntpräglingsverktyg, somhittats i . Det var hit de första kristnamissionärerna kom, och det var i den förstekristne kungen lät döpa sig. Rika harockså gjorts i . Det tyder på att ett riktoch mäktigt samhälle funnits där. Forskningengräver dock inte där utan runt de egnauniversiteten, och därför finner de naturligtvisbevis för historiska kulturer bara där.Jag vill inte hävda att vagga stod just iVästergötland. Den kan lika gärna ha stått i t.ex.Östergötland, eller varför inte . Detviktiga är att vi förändrar systemet för finansieringså att det medger att utgrävningar kan göras i olikadelar av landet med utgångspunkt från vad som ärvetenskapligt intressant och inte främst från vadsom är intressant från markexploateringssynpunkt.Det kostar emellertid pengar, och regeringen bördärför återkomma med förslag till hur nya medelskall kunna skjutas till.I är vi inte tillräckligt rädda om vårtkulturarv och vår historia. Det återspeglar sig isjälva språket. Vi talar om ''fornminnen''och''fornlämningar'' medan t.ex. engelsmännen talarom ''heritage'' -- arv. En lämning är väl inte såmycket att ta vara på, men ett arv vårdar man väl.Det historiska arvet är en del av oss själva, detutgör våra rötter och är vår förbindelse med detförflutna. Utan det blir vi vilsna och tappar lättfotfästet i tillvaron. Vi måste ta bättre vara på dettaarv. Vi har i en historia med storafolkomflyttningar, där folk har lämnat de bygder dehar vuxit upp i och flyttat till städer. Där har de inteden sociala förankringen, och de känner inte sittnya område och får inte heller hjälp av samhället.Lika så river vi ofta gamla hus i . I bästa fallbygger vi om dem, men då ofta på ett okänsligt sätt.På det sättet förlorar vi vårt historiska arv. Jaghoppas att det kommer en vändning, så att vi tarbättre vara på det historiska arvet i framtiden.Nu gäller det här betänkandet arkeologiskautgrävningar. Vi i står fast vid vårreservation 2. Men vi tänker inte begära votering,och därför yrkar jag inte heller bifall tillreservationen.Anf. 33 ():Herr talman! Utskottet behandlar i det härbetänkandet förslag som är väckta under denallmänna motionstiden samt några motionerväckta under den allmänna motionstiden 1991.Som sade har ärendet varit ute påremiss.Utskottsmajoriteten avstyrker samtligamotionsförslag och därmed reservationerna.Utskottet anslöt sig 1987 till uttalanden ibudgetpropositionen det året att det var angelägetatt begränsa undersökningskostnaderna förarbetsföretag utan att staten skulle drabbas.Utskottet uttalade att det är viktigt attsträvan att begränsa arkeologkostnaderna inteförsämrar förutsättningar för en omsorgsfullrapportering, dokumentation och hantering avfynd.Det förslag om anbudsförfarande som moderaternabeskriver i sin reservation är till viss del möjligt attgenomföra, men det begränsas av attriksantikvarieämbetet och länsstyrelserna har enstyrningsfunktion här. Utskottet är inte berett attförändra förutsättningarna för detta . Nästan allaremissinstanser stöder utskottsmajoritetensuppfattning utom byggföretagen, som avekonomiska skäl vill förbilliga det hela.Påståendet att har en starkmonopolställning avfärdas i remissyttrandena.Ingen är egentligen emot att det blir fler aktörer påområdet. Men vissa avsnitt i undersökningar osv.gör att och riksantikvarieämbetetenligt lag har en viss roll, som gör att det är svårt attkoppla bort dem. Det är inte heller troligt att detblir så mycket billigare om verksamheten flyttas uthur mycket som helst. Länsstyrelserna måste ocksåbygga upp en administration för anbudsunderlag,kontroll osv. Man bör nog överväga på vilket sättdetta skall utformas. Det är viktigt attriksantikvarieämbetet och länsstyrelserna hardenna kontrollfunktion. Utskottsmajoritetenavstyrker därför reservation.Vidare har vi reservationen från . Detsom förs fram kring den utvikning somrepresentanter från har gjort ärangeläget. Men det handlar också om mera pengar,och utskottsmajoriteten har inte några mer pengaratt fördela för ändamålet. Av den anledningenavstyrker utskottsmajoriteten miljöpartietsreservation.Det framgår klart att de flesta grävresurserna sättsin i . Naturligtvis finns det också behovav att göra sådana historiska utgrävningar på andraställen i landet. Men det mest påtagliga är deutgrävningar som har skett vid och somutskottet har studerat. Det är en fin utgrävning somhar gjorts där och som pågår fortfarande.Det är annars rätt naturligt att de flesta grävningargörs där det byggs mycket. Det är tyvärr enekonomisk utveckling som alltför ofta styr varutgrävningarna görs. Men utskottet ser ingenanledning att ändra nuvarande regler. Jagyrkar därför bifall till hemställan i betänkandet ochavslag på reservationerna.Anf. 34 ():Herr talman! Låt mig börja med att säga ett par ordtill . Jag håller med om det mestasom sade, utom att kanha uppstått i Skåne.Jag tror att man måste skilja på två olika typer avutgrävningar. Den ena typen är den som ElisabetFranzén talade om och som gäller forskning ochundersökning. nämnde att är ettutomordentligt exempel. Det finns också enmycket stark marinarkekologisk forskning iSverige, som utförs av de vetenskapligainstitutionerna vid våra universitet och somsjälvfallet skall bidra till att lämna ett ljus över vårtarv, eller våra fornminnen. Jag vill i detsammanhanget säga att jag delar i hög graduppfattningen att vi kan inte bevara vårafornminnen på bättre sätt än att låta dem ligga kvari jorden.Den andra typen av utgrävningar är den som måstegöras innan mark skall bebyggas. Det är den vidiskuterar här och som utskottet i första handhar haft att ta ställning till. Swedegas lägger t.ex.rör genom hela , där det finns ett oändligtantal fornminnen, och man måste kontinuerligtfölja upp detta med särskilda undersökningar ochutredningar för att se dels hur man skall läggaledningen, dels hur man skall bevara, skydda ellerom möjligt gå runt de fornminnen som finns.Självfallet försvarar de statliga remissinstansernade monopol de har, . Det är här frågaom en verksamhet som inte utförs med statsbidrag,utan den är så att säga självfinansierad på så sätt tar ut avgifter av byggherren som skall bekostadet hela. Det är då självfallet angeläget förriksantikvarieämbetet och för de museer somhjälper till med utredningarna att de har tillräckligtmed uppdrag, och de fastställer priserna efter vadde anser att de vill ha med hänsyn till detta. Mennär det sker anbudsgivning, och enskilda företagkan vara med och lämna anbud -- och jag talar härom enskilda företag med exakt sammavetenskapliga kompetens som myndigheten -- kandet bli fråga om att ett företag ligger under i pris,vilket är byggherren till båtnad, som jag tidigaresade, men definitivt ochkanske våra länsmuseer till skada. Men hur vi änser det är det ett monopolet omodernt, opraktisktoch dyrbart, och vi kommer icke att haråd med det. Det är jag helt övertygad om.Anf. 35 ()replik:Herr talman! Jag är glad att delar minuppfattning när det gäller att sprida utgrävningarnaoch sökandet efter det historiska arvet. Han sägerdock att utskottsmajoriteten inte anser att det nufinns några pengar att fördela. Jag vill påpeka att viinte har begärt anslag , utan vi anser attregeringen skall återkomma med förslag till hurpengarna skall kunna skaffas fram och hurorganisationen kan göras om så att man kangenomföra utgrävningar på olika ställen.Ingrid sade att inte kunde hauppstått i . Jag medger att det inte är särskilttroligt, men man skall inte utesluta någonting. Vidsamma tid som bronssköldarna hamnade i jordenpå fanns det troligen också ett stort rikedär.Det är tyvärr inte alltid bättre attfornminnena, kulturarvet ligger kvar i jorden.Försurning och annan miljöförstöring gör att en delsaker som ligger där vittrar sönder. Det gäller t.ex.dessa bronssköldar. Det fanns många hål i dem, ochde har antagligen uppkommit under de senasteårtionden. Graveringar i sten, runor och annat,vittrar och förstörs. Dessa föremål måste tas tillvara, och det behövs satsningar mycket snart.Anf. 36 () replik:Herr talman! Vad gäller monopolsituationen villjag till säga att utskottsmajoritetenhar en något delad uppfattning om hur starktmonopolet är. Detta har jag också redogjort för.När det gäller möjligheterna att förbilligautgrävningarna på olika sätt, kan man läsa ibostadsdepartementets bilaga, som jag tror attockså i sin reservation citerar ur, attdet numera finns möjligheter att få speciellatilläggslån för arkeologiska undersökningar isamband med mycket angelägna byggprojekt. Detär ett steg på vägen att försöka komma till rätta medproblemet att kostnaderna blir mycket stora i vissasituationer.Anf. 37 () replik:Herr talman! Oavsett om det finns tilläggslån ellerinte, , är det hyresgästerna som i sistahand drabbas av de ökade kostnaderna. Man kantänka sig att det är deras intressen som vi i det härfallet tillvaratar.Till vill jag säga att det förs en stridom hur man bäst bevarar våra fornminnen. Det jagreagerade på i första anförandevar att hon sade att man på något sätt skulle skadafornminnena genom att bygga över dem. Man har utvecklat en ny teknik med flytande block somger en utomordentlig hållfasthet för byggnadernaoch som dessutom medverkar till att förhindra attförsurning tränger ner till de lager där fornminnenaligger kvar. Denna moderna teknik är en av desaker som gynnas av en mångfald i verksamhetenoch att det finns olika typer av företag somgenomför dessa grävningar och undersökningar.Vi vet alla att våra akademiska institutioner, ochdet gäller också de arkeologiska, har begränsaderesurser. Ofta har enskilda företagare minst likagoda, om inte bättre möjligheter att använda nyteknik till fromma för bevarande och skyddande avvåra fornminnen. Men vi kommer säkert med tidenatt få se en utveckling av tekniken, en användningav en ny sådan och likaså mångfald när det gälleranbudsgivning. Jag är inte orolig, herr talman, fördenna utveckling.Överläggningen var härmed avslutad.17 § 1998Föredrogskulturutskottets betänkande1990/91:KrU12 1998(prop. 1990/91:55).Anf. 38 ():Herr talman! har, liksom tidigaregånger då frågan om statsgaranti till olympiska speli tagits upp, yrkat avslag på detta förslag. Vihar gjort detta utifrån de utgångspunkter vi tidigarehar haft. Vi har avvisat förslaget framför allt av denanledningen att de tenderar och mer bli kommersiella jippon, där andraintressen än idrotten dominerar, och det är främstdessa som driver fram denna typ av spel. Det finnsen risk för att kostnaderna i efterhand vältras överpå befolkningen i detta land både centralt ochregionalt.Vi är inte negativa till idrottsligtutövande. Vi tillhör tvärtom det parti här iriksdagen som vill satsa mest medel i budgeten påidrotten, och vi blir ständigt nedröstade. Däremothar vi den bestämda uppfattningen att all idrott inteär gynnsam och att all verksamhet inte är bra föridrottens syfte. Kommersiella jippon gynnar mestde som litet vårdslöst kallas för idrottens svans,men de är inte bra för idrotten som helhet. Dettaär grunden till vårt ställningstagande att staten inteskall bidra med någon garanti.Idrotten har en grundläggande social funktion, därsamvaro, gemenskap, kamratskap och vänskapskall vara ledande. Jag tror inte att någon medhedern i behåll kan säga att ett genomförande avdessa stora kommersiella idrottsjippon gynnar denutvecklingen. Det är snarare tvärtom. I dessasammanhang kommer alltför många andratendenser inom idrotten fram.Vi har i misslyckats att få till vårt land.Vi vet att denna OS-verksamhet knappast ärdemokratisk i någon form. Det finns många diffusaoch ibland mycket klara kommersiella intressensom avgör var någonstans skall hållas. Det finnsingen ordning på torpet, och det är inte idrottsligameriter eller landets intresse som avgör. Det ärfråga om var man kan göra mest pengar på de olikatyper av idrottslig verksamhet som följer med. Detkan gälla olika artiklar eller att näringslivet gynnasav detta.Det finns här, som i de andra fallen, en storosäkerhet när det gäller finansieringen. Vi vet intehur den skall ske, och vi kan inte överblicka dethela. Det finns skräckexempel bland de somgenomförts tidigare. Det är stora problem. Detkommer att medföra kostnader som hela folket fårbetala. Det är dessutom mycket tveksamt vad denhär satsningen på ständigt sökande har förregionalpolitisk och näringspolitisk betydelse.Det finns en ort, som inte ligger långt ifrån minhemkommun , där man har haft hela sinpolitiska och idrottsliga verksamhet inriktad på attgenomföra detta. Idrottsutövandet på bredden ärnärmast en katastrof, därför att man har inriktat sigjust på det här projektet och struntat ibreddidrotten. Man tar naturligtvis i vissa regionertag i detta halmstrå för att näringslivet skall kunnablomstra. Om man befinner sig i en bygd som harfått stryk av det stora kapitalet, av staten, inte fårregionalpolitiskt stöd och över huvud taget ärträngd på alla sätt, kan ju detta att få räddasituationen. Men detta kan ju vara att bita sig i självi svansen. Vi tar det övergripande ansvaret ochsäger: Gör inte detta. Vi bidrar inte till detta.Det finns naturliga förutsättningar i --Åre-området för idrottsutövande. Det skall manfortsätta med. Det går mycket bra. Manbehöver inte dessa engångsanläggningar,engångsuppbyggnader. Hur skall den trängdakommunala ekonomin som samtliga partier äröverens om att genomföra -- att minska det realautrymmet för kommunerna -- kunna ta hand omdessa anläggningar? Man kanske måste riva dem.Jag ställer bara frågan.Vänsterpartiet har tidigare ställt frågan om inte densvenska idrottsrörelsen och det politiska livet iSverige på allvar borde ställa frågan om inte denolympiska fortsättningen är ganska överdriven. Jagär mycket kritisk emot att man ställer upp på detta.Man borde peka på de två möjligheterna dels attpermanenta dem till en plats, dvs. en plats förvinterspel och en plats för sommarspel -- det kannäppeligen vara samma plats --, dels att mananvänder befintliga anläggningar och därigenomengagerar fler nationer och fler regioner. Vi skulleföredra den ordningen och yrkar därför avslag tillhemställan i utskottets betänkande. Vi säger alltsånej till denna borgen med en hög risk. Vimotionärer , jag själv som förstanamn, , ,och , följeralltså den tradition som har hafttidigare och yrkar avslag till hemställan ibetänkandet och bifall till reservationen.Anf. 39 ():Herr talman!