prot · GE0947 · 1991-01-10 00:00:00 — Få uppgifter har framkommitom vad detta besök ledde till.Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet:Vilka slutsatser har regeringen dragit av besöketbeträffande det fortsatta hjälpbehovet?Finns det planer på att erbjuda utbildning tillrumänska personer som arbetar eller önskar arbetapå barnhemmen?Är regeringen beredd att medverka till åtgärdersom kan underlätta adoptioner ellerfosterhemsplaceringar i ?1990/91:119 av () tillindustriministern om ökad sysselsättning iGävleborgs län:Basindustrierna i har genomgått omfattande strukturomvandlingaroch rationaliseringar. Inom sjukvården har enomorganisation av psykvården genomförts. Dessaförändringar har inneburit en kraftig minskning avarbetstillfällena. Vi kan konstatera att Gävleborgslän har den svagaste utvecklingen i landet.Den ökade oro inför en försämrad konjunktur somföretagen känner i avspeglas klartoch tydligt i det ökande antalet anmälda varsel.Under de senaste månaderna har antalet varsel ompermitteringar, uppsägningar eller införande avkorttidsveckor ökat mycket markant.Under november hade siffror för antalet arbetslösaökat till drygt 4 000 eller . Dessutom är ca3 000 deltidsarbetslösa eller . Av dessa bestårca av kvinnor.Situationen kan bli besvärlig för t.ex. Ovanåkerskommun med FMG i som en av kommunensdominerande arbetsplatser. I kommun ärOvako Steel den ledande arbetsplatsen som harklara problem med vikande efterfrågan. Inom denoffentliga sektorn har omläggningen av psykvårdenmedfört stora kraftansträngningar framför allt förBollnäs kommun vad gäller arbetstillfällena förkvinnor. Även SJ har ändrat sin inriktning vilkethar fått förödande konsekvenser för AVG verkstadi Bollnäs.Samtidigt kan vi konstatera att lägsta utbildningsnivån i landet. harnäringsliv och offentlig sektor klarat behovet mendet finns nu klara signaler på att länet kan skadasextra vid en lågkonjunktur på grund avkompetensbrist.För att skapa framtidstro för måstestaten visa att man är beredd att stimulera framsysselsättning på olika nivåer. För att getillverkningsindustrin och tjänstesektorn signalerom att ''här är det rätt att investera, här finnskompetent arbetskraft etc.'' så behövs snabbaåtgärder. Förstärkningar inomkommunikationsområdet måste till för att förbättratransporterna.Med anledning av vad som ovan har framförts villjag ställa följande frågor till industriministern.1. Är regeringen beredd att medverka till att sättain speciella förstärkningsinsatser för att skapa nyaarbetstillfällen?2. Är regeringen beredd att förstärkautbildningsinsatserna i länet?3. Är regeringen beredd att förbättramöjligheterna för kvinnor att arbeta i de merotraditionella yrkena?4. Vilka åtgärder vill regeringen sätta in för attmöjliggöra nystartande, avknoppningar ellerlegoinriktade företag?den 19 december1990/91:120 av () tillindustriministern om regionalt inriktadeinfrastrukturella insatser:Tillgång till arbete eller utbildning har en centralroll för varje individ genom den sociala betydelsearbetet har för gemenskap, personlig utveckling,identitet och självtillit. Det är också grunden för ensjälvständig försörjning. Förvärvsarbetet är likaviktigt för kvinnor som för män.Samhället måste därför ha en god beredskap för attmöta konjunkturnedgångar och de krav somstrukturförändringar inom näringslivet ställer.Målsättningen att alla skallkunna försörja sig med eget arbete måste ligga fast.Det är med denna utgångspunkt viktigt att breddaoch differentiera lokala arbetsmarknader i olikadelar av så att människor harvalmöjligheter. Tillgången på arbete ellerutbildning är en väsentlig förutsättning för andralevnadsvillkor. De är grundstenar till en positivsamhällsutveckling.Tillväxten i den svenska ekonomin högkonjunktur har varit starkt koncentrerad.Den inriktningen har skapat överhettning medstark löneglidning och inflation som följd.Koncentrationspolitiken -- och den därav följandelöneglidningen -- är en av huvudorsakerna till vårtlands ekonomiska problem.Stora områden av vårt land har haft långsammaretillväxt, stagnation eller t.o.m. recession. I mångakommuner och regioner är arbetslösheten betydligthögre än de genomsnittliga arbetslöshetssiffror somredovisats.Såväl i skrivelsen från den s.k.Rehnbergkommissionen som regeringensproposition om den ekonomiska politiken påmedellång sikt, understryks att avmattningen iindustrin blir allt tydligare. Det konstateras ävenatt arbetsmarknaden blir alltmer ''dämpad''.Senare arbetsmarknadsrapporter bekräftar klartdenna negativa utveckling. skrivelse framgår attantalet arbetssökande är starkt ökande.Bedömningar tyder på att arbetslösheten stigerkraftigt. konstaterarsjälvklarheten att en sådan ökning i första handkommer att drabba grupper med svag ställning påarbetsmarknaden, dvs. handikappade, ungdomaroch andra nytillträdande, invandrare samt de sombor utanför de expansiva områdena.En bidragande orsak till den allt snabbareförsämringen på arbetsmarknaden är formerna förskatteomläggningens finansiering. Bl.a. medförskattereformens finansiering kraftigakostnadsfördyringar för de som är beroende av bil,vilket kan innebära att man tvingas till att slutapendla och därmed sluta arbeta. Ett annatalternativ är att flytta från landsbygden eller mindreort till t.ex. en storstad. Prisstegringarna på bensinleder till stora samhällsekonomiska förlustergenom att arbetsmarknaden fungerar sämre genomminskade incitament till arbete och ökandemarginalkostnader för att delta i arbetslivet. Alltfler tvingas till ofrivillig arbetslöshet och då särskilti ytvida områden med stora avstånd. Där ärmöjligheterna små eller obefintliga för flertalet attutnyttja kollektivtrafiken.Det är enligt min mening ännu mer nödvändigt äntidigare i ett sådant läge driva en närings- ochregionalpolitik som ger tillräckligt mångaarbetstillfällen i alla delar av landet. Det krävs atttillgängliga ekonomiska resurser inriktas motinfrastrukturella insatser på skilda områden somskapar förutsättningar för regional balans och enfungerande arbetsmarknad i alla delar av landet.Ökad koncentration leder till ökad arbetslöshet.Enligt min mening måste samhällets insatser utgåfrån en helhetssyn och vara samordnande ochförutsättningsskapande. Det krävs åtgärder för attbygga upp en infrastruktur med varaktigamöjligheter till arbete, boende, utbildning, service,kommunikationer, god miljö m.m. över helalandet. Självfallet behövs vid sidan av de generellaåtgärderna, mera direkta insatser för att stimulerasåväl nyföretagande som befintlig företagsamhet ide delar av landet som först -- och värst -- drabbasav den ekonomiska krisen med en ökandearbetslöshet som följd.Det krävs ett åtgärdsprogram med betydandeekonomiska satsningar för att åstadkomma ensådan utveckling. Ett sådant ''infrastrukturpaket''bör bl.a. innehålla:* Särskilda medel för att främja landsbygdensutveckling. * Låt utvecklingnfonderna behålla sitt kapital, tillbl.a. kraftfulla satsningar på kvinnors företagande. * Ta fram ett tioårigt program för förstärkning ochbeläggning av länsvägnätets grusvägar. En miljardavsätts till grusvägnätet . * /kWh av vinsterna från vattenkraftenåterförs till de regioner där vattenkraftselenproduceras. Medlen får användas till lokalanärings-, infrastruktur- och kulturella insatser. * Den kommunala skatteutjämningen skallkraftigt förbättras så att kommunalskatten enbartspeglar det kommunala serviceutbudet ocheffektiviteten. * Särskilda stimulansbidrag till kommunerna förbyggande av smålägenheter i mindre orter. * Medel för upprustning av VA-nätet anvisas. * Uttag av skatter och avgifter minskas försmåföretagare. * En utomordentligt kraftfull satsning påbioenergi för värme, el, etanolproduktion m.m.Det är enligt min mening nödvändigt med insatserfrån samhällets sida, vilka är offensiva ochframtidsinriktade med syfte att förbättrainfrastruktur, utveckla arbetsmarknad ochinvesteringsvilja från företagen. Det är hög tid attnu lägga ett kraftfullt regionalpolitiskt inriktatinfrastrukturpaket. En sådan inriktning motverkaratt arbetslösheten snabbt stiger. Eller med andraord -- Använd statens medel till långsiktiga,utvecklande åtgärder i stället för till kontantarbetslöshetsunderstöd och ej produktivaberedskapsåtgärder.Speciell uppmärksamhet måste härutöver riktas påkvinnornas arbetsmarknad i utsatta områden. Derationaliseringar som sker inom privatatjänstesektorn och i kommuner och landstingfriställer i hög utsträckning kvinnlig arbetskraft.Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jagfråga industriministern:Vilka infrastrukturella insatser är regeringenberedd att vidta för att motverka en ökandearbetslöshet och en sämre fungerandearbetsmarknad i framför allt områden utanför destora tätorterna?den 9 januari1990/91:121 av () till socialministern omkostnadsskyddet vid sjukresor:Effekterna av skatteomläggningen börjar allt mergöra sig gällande. Det torde ha varit väl känt attövervältringen från inkomstskatt till indirektbeskattning innebär risker för att ''fel'' grupperdrabbas. Det gäller skatter på boende, resor, matm.m. Regeringen har sagt att utvecklingen skallföljas.Det finns emellertid vissa effekter, där orimlighetenär så uppenbar, att en ändring av reglerna krävsomgående. Jag avser här sjukresorna, där det visatsig vilka helt oacceptabla följder som uppstår förden enskilde genom att denne blirersättningsskyldig för hela momsbeloppet. De somhårdast drabbas blir givetvis de som är tvingade tillmånga sjukresor för rehabilitering,dialysbehandling osv.I det fall från som redovisats i pressenoch som rör en 13-årig pojke som skall rehabiliterasefter en hjärnsjukdom, handlar det för familjen omen merkostnad på . per dag och . permånad jämfört med vad som gällde före årsskiftet.Ändå är det i detta fall inte fråga om ett''glesbygdsproblem'' i egentlig mening. I mångaområden i torde effekterna av moms påsjukresor bli det mångdubbla.Min fråga till statsrådet är:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att denenskildes kostnadsskydd vid sjukresor snabbt skallkunna återställas till acceptabel nivå?den 10 januari1990/91:122 av () till statsrådetAnita om framtida svensk vapenexport:Debatten om den svenska vapenexporten har varitlivlig. Det är bra, och visar att många anser attdenna problematiska fråga är viktig. Under senareår har två större offentliga utredningar gjorts omden svenska vapenexporten. Det är delsmedborgarkommissionens utredning (SOU1988:15) och dels den parlamentariska utredningenUtlandssamverkan på krigsmaterialområdet (SOU1989:102).Efter att dessa utredningar avslutats har debattenom den svenska vapenexporten fortsatt. Nya''affärer'' har uppdagats och har fällts förvapensmuggling. Inte minst inom regeringspartiethar debatten i denna viktiga fråga varit intensiv.Det visade sig tydligt på i september1990.På SAP-kongressen beslutades att partiet skulleverka för ytterligare skärpningar avvapenexportlagstiftningen och dess tillämpning.Kongressen beslutade att de fyra riktlinjerna förvapenexporten skall lagfästas. Det vill säga attvapenexport inte ''ska'' (förut hette det ''bör'')beviljas till stat som är indragen i väpnad konfliktmed annan stat, som har inre väpnade oroligheter,som riskerar att dras in i väpnad konflikt eller somkan tänkas använda materielen för att undertryckade mänskliga rättigheterna. att tillfoga ytterligare en riktlinje, attkrigsmaterial ''inte skall kunna säljas till stat medmilitära styrkor som är engagerade i stridshandlingutanför det egna territoriet, eller som hålls kvardär, efter det att striderna upphört''.Detta viktiga beslut har av utrikeshandelsministernvid en frågestund i i årbeskrivits som ett ''uttalande som gjordes på densocialdemokratiska partikongressen''.Nu arbetar man inom utrikesdepartementetshandelsavdelning (UD-H) på att ta fram enproposition om den framtida svenskavapenexportpolitiken. Tidsplanen för regeringenspropositionsskrivande var fram till att propositionen skulle kunna lämnastill lagrådet och till i mars1991. Tanken var då att de nya bestämmelsernaskulle vinna laga kraft från den 1 juli 1991.Men säger att beslutet från kan kullkasta hela tidsplanen. KMIuppger att det kanske inte kan bli något beslut allsunder vårriksdagen 1991. Det är inte bra. Jagmenar att det är viktigt att propositionen läggs frampå bord för beslut under vårriksdagen1991.Den huvudsakliga förändringen i direktiven tillpropositionen är de beslut som fattades på densocialdemokratiska kongressen.Frågan om att lagfästa riktlinjerna har redan utrettsav både medborgarkommissionen och denparlamentariska utredningen. Därför kan man utgåfrån de förslag till proposition som redan föreliggerhos KMI. I det förslaget kan sedan inarbetasbeslutet från om att riktlinjernaskall lagfästas.Övriga förändringar som måste till, är främst att''samarbetsavtal'' skall jämställas med övrig exportav krigsmaterial, samt att det i fortsättningen skallstå ''ska'' i stället för ''bör'' vad gäller tillämpningenav riktlinjerna.Det behövs inget vidare utredande, vilket ocksåframhålls av KMI som själva säger att det redanfinns tillräckligt utredningsunderlag.Regeringen måste skynda påpropositionsskrivandet så att den ursprungligatidsplanen kan följas. Möjligen med en vissförskjutning av tidpunkten när ett färdigt förslagkan läggas på bord. Det viktiga är att enproposition föreläggs undervårriksdagen.Med anledning av ovanstående vill jag frågautrikeshandelsministern:1. Menar utrikeshandelsministern att beslutet somfattades av den socialdemokratiskapartikongressen i vapenexportfrågan var ett''beslut'' eller bara ett ''uttalande''?2. Kommer regeringen att följa beslutet somfattades på den socialdemokratiskapartikongressen, och i propositionen föreslå att:2. -- vapen producerade under samarbetsavtalmed utländsk industri likställs med övrig export,2. -- riktlinjerna utvidgas att också gälla stater medtrupper utomlands som är eller har varit indragna istrid,2. -- ''bör'' ersätts med ''ska'' i skrivningen om hurriktlinjerna skall hanteras av regeringen,2. -- riktlinjerna skall lagfästas?3. När kommer en proposition ikrigsmaterialexportfrågan att föreläggasriksdagen?9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 december1990/91:306 av () till statsrådetLena om hjälp med livsmedel till debaltiska staterna:Ingen i har kunnat undgå att nås avinformation om att det råder stor brist på livsmedeli och därmed hos våra grannar iBalticum. Jag anser att vi från svensk sida snarastbör organisera katastrofbistånd med i första handlivsmedel för att hjälpa till med att minska denakuta krisen som livsmedelssituationen därinnebär.Vi gläds alla åt den demokratiseringsprocess sompågår i bl.a. Balticum. Ett allvarligt hot mot dennaär en ytterligare förvärring av livsmedelsbristen,med kanske ''hungerkravaller'' som följd.Vi i har ett särskilt stort ansvar för atthjälpa och stödja våra grannar som bor på andrasidan , härifrån. Regeringen måsteomgående starta detta arbete, gärna tillsammansmed lantbrukets organisationer som harupparbetade kanaler till Balticum.Är biståndsministern beredd att ta initiativ somresulterar i att svenska livsmedel kommertill våra grannar i Balticum?1990/91:307 av () till statsrådetGöran om frånvarouppgifter i skolbetyg:Enligt förordningen om ändring igymnasieförordningen (1987:743) utfärdad den 30augusti 1990, skall i gymnasieelevers avgångsbetyginföras uppgift om elevens sammanlagda frånvarounder sista terminen.Syftet med detta lär enligt vad som angivits vara attbegränsa och förebygga ogiltig frånvaro.En icke önskvärd konsekvens av detta kan bli att enelev som för övrigt haft låg frånvaro och gjort ettgott resultat , mendrabbats av en längre tids sjukdom underslutterminen, ''bestraffas'' med att under hela sittliv vid ansökan om arbete etc., i slutbetyget bäramed sig en missvisande och negativ ''information''.Jag vill därför till skolministern ställa följandefråga:Avser statsrådet för att förebygga ogiltig frånvaro istället införa frånvaroredovisning i de tidigareterminsbetygen?den 20 december1990/91:308 av () tilljustitieministern om staten och den enskildes rätt:Snart har förflutit sedan bilhandlare i tillvaro förändrades över ennatt. Han anklagades för stora skattebedrägeriermen blev rättegångar helt frikänd.Hans ekonomiska förlust genom myndigheternasingripande uppgår till 2,6 milj.kr.Alvgard nekades därefter ersättning för den förlusthan lidit och blev till råga på allt dömd att betalastatens rättegångskostnader på . Detta ärformellt möjligt enligt svensk lag men det hindrarinte att det både juridiskt -- och moraliskt -- kanresas en rad invändningar. Det är nu hög tid attregeringen använder sig av sin möjlighet attavskriva kravet.Med anledning av ovanstående ber jag att få fråga:Vilka åtgärder avser justitieministern vidta så attstatens skadeståndskrav på och liknande händelser inte upprepas iframtiden?1990/91:309 av () tillsocialministern om kostnaderna för sjukresor:Från blir resor dyrare i och medatt moms läggs på priset. Bl.a. kommersjukresor att bli väsentligt dyrare. Det är de oftasjuka med låg inkomst och som bor långt ifrånsjukhus som drabbas särskilt av denna höjning. Fören resa som kostar . betalar den sjuke30 kr. Efter kommer samma resa att kostaca . och den sjuke får då betala . För enpatient som behöver dialysbehandling, /vecka,ökar kostnaderna för varje resa med drygt 600 kr.Enligt min mening bör denna grupp människorkompenseras för den fördyring som momsenmedför av sjukresorna. Det bör åliggaförsäkringskassan att utbetala dennakompensation.Min fråga till socialministern är följande:Vilka åtgärder ämnar socialministern föreslå för attkomma till rätta med skatteomläggningens negativaeffekter för den som ofta är sjuk och har lång vägtill sjukhus?1990/91:310 av () tillutrikesministern om Balticum:Den process som påbörjats mellan de baltiskarepublikerna och regeringen i för att lösade baltiska folkens krav på självständighet har haftstor betydelse. Det är viktigt att dessaförhandlingar/samtal kan fortsätta under fredligaformer.De senaste dagarnas händelser där sovjetisk militärövertagit vissa funktioner inger en viss oro. Det ärviktigt att inte minst i denna situationagerar så att den inledda processen Balticum--kan fortsätta utan att administrativaåtgärder vidtas.Jag vill fråga utrikesministern:Vilken bedömning gör regeringen av de senastehändelserna i Balticum och vilka initiativ harregeringen tagit?den 3 januari1990/91:311 av i (m) tillfinansministern om visst kommunalt beslut omförlängd föräldraförsäkring:Vid kommunfullmäktigesdecembersammanträde 1990 beslutades påsocialdemokratiskt initiativ att nu gällande avriksdagen antagen föräldraförsäkring skallförlängas för berörda vilka bottminst i kommunen.Malmö kommun har ett budgetunderskott på 400milj. och erhölls på förmånliga villkorett statligt lån på 600 milj. kr. i syfte att sanerastadens ekonomi. Att i ett sådant läge besluta omen ny dyrbar reform som regeringen inte anser sigha råd att genomföra vittnar om ekonomisktlättsinne.Dessutom är beslutet uppenbarligen i strid motkommunal lagstiftning, vilket innebär attregeringen måste ge sitt godkännande innanbeslutet om förlängd föräldraförsäkring kangenomföras i praktiken.Vilka åtgärder är finansministern beredd attvidtaga med anledning av MalmöKommunfullmäktiges beslut att förlängaföräldraförsäkringen ?den 4 januari1990/91:312 av () tillsocialministern om moms på sjuktransporter medtaxi:I och med att moms genomförs påpersontransporter kommer det attinnebära höga kostnadsökningar för de som harlånga resor till en sjukvårdsinrättning. Hälso- ochsjukvårdslagen slår ju fast att sjukvård skall ges tillalla på lika villkor oavsett var man bor i landet. Såblir inte fallet om landsbygds- och glesbygdsborskall betala moms på sina sjuktransporter som skermed taxi.Är socialministern beredd att förändra dessa reglerså att sjuktransporter med taxi inte momsbeläggs?1990/91:313 av () tillmiljöministern om åtgärder mot buller:Riksdagen beslöt med anledning bl.a. av enmotion från liberalerna att begäraskyndsamt förslag till en samlad aktionsplan motbuller. Jag utgår från att en sådan kommer attredovisas i regeringens aviserade miljöproposition ifebruari 1991 -- inte minst med tanke på att bullerär ett allvarligt miljöproblem som länge varitförsummat.I en motion som gav upphov till riksdagensbeställning tog vi från liberalerna upp enrad olika typer av bullerfrågor som bl.a. berörtrafik, bostäder och arbetsmiljöer. Det ärutomordentligt angeläget att en aktionsplan harmotsvarande bredd.Mot denna bakgrund vill jag fråga miljöministern:Kommer en aktionsplan mot buller i regeringensmiljöproposition att ha den bredd som anges iriksdagsbeslutet?den 7 januari1990/91:314 av () tillsocialministern om statsbidraget till sjukresor medtaxi:Sjuka människor i glesbygd drabbas mycket hårt avprisökningar till följd av momsbeläggning avsjukresor med taxi. En person i norra . i egenavgift försjukresa --tur och retur. Resten avkostnaden, ca , täcktes genom statsbidrag.Statsbidraget är inte justerat utan ligger 1991 påsamma nivå som . Momspåslaget somtillkommit från ryms inte inomersättningsnivån, eftersom taxiföretagen redantidigare lagt sina priser så att de närmast varitidentiska med den statliga ersättningsnivån.Patienten betalar alltså själv 560kr. för en sjukresa som kostade 60 kr.Vilka åtgärder ämnar socialministern vidtaga föratt kompensera sjuka människor i glesbygd för dennya momsen och sjukresor med taxi?1990/91:315 av () till statsrådetLena --om ökat stöd till de baltiskarepublikerna:Situationen i är mycket oroande. Det ärviktigt att med all kraft visar vårt stöd tillfrihetssträvandena. Enbart diplomatiskamarkeringar räcker inte. Vi måste också utöka detkonkreta stödet till de baltiska republikernasekonomiska och politiska utveckling. Just nu finnsdet t.ex. anledning att pröva hur vi kan stödjasträvandena i att bygga upp ny tryckeri-och redaktionskapacitet i stället för det som gickförlorat med ockupationen av Pressens Hus i Riga.Vilka nya initiativ är biståndsministern beredd attta för att utöka det svenska stödet till de baltiskarepublikerna, bl.a. för att bygga upp ny kapacitetför produktion av trycksaker.den 8 januari1990/91:316 av () tillutrikesministern om Myanmar:Amnesty har uppmärksammat de brott motmänskliga rättigheter, som pågår i , somtidigare hette . I är det enmilitärregim, som styr landet och all oppositionsom över huvud taget förekommer kvävs medförtryckets alla till buds stående medel.Oppositionens ledare fängslas och torteras ochäven de människor som misstänks sympatisera medoppositionen utsätts för samma repressalier.Amnesty känner till 300 samvetsfångar, men de troskunna räknas i tusental. Vid demonstrationer hartusentals medborgare fått sätta livet till. Detta landmed sin starka isolering mot omvärlden behöverinternationell uppmärksamhet fokuserad på hurmyndigheter och militär underlåter att upprätthållamänskliga rättigheter.Med anledning av ovanstående vill jag frågautrikesministern:Vilken strategi har svensk utrikespolitik när detgäller ?1990/91:317 av () till utrikesministernom och Eritreakonflikten:Eritrea-frågan har varit föremål för diskussion iriksdagen under de senaste åren.I utrikesutskottets betänkande 1990/91 nr 3uttalade ett enhälligt utskott sitt stöd för eninternationellt övervakad folkomröstning omEritreas framtida status.