prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Det är klart att det inteär lätt att stå här i kammaren och företräda det partisom tidigare åkte i skytteltrafik till för attdiskutera ekonomisk politik och annat.Lars tog i sitt anförande upp om detfinns någon anledning för att ställaupp i höstens val. Underförstått skulle det välinnebära att ochsocialdemokraterna skulle driva en moderatpolitik. Så är det inte alls. Socialdemokraterna stårför ett högskattesamhälle, dock inte enkommandoekonomi i riktigt den extrema form somni står för. Man har ett socialistiskt tankesätt medhöga skatter, cementerade offentliga monopolm.m. Vi vill sänka skattetrycket med 27,5 miljarderunder , som talade om.Om man läser motioner, , skall manläsa hela motionen. Vi har en ekonomisk-politiskmotion och en skattemotion. I den ekonomisk-politiska finns vårt budgetalternativ redovisat i sinhelhet. Skattemotionen innehåller en redovisningav skattepolitiken som sådan. Läs den ekonomisk-politiska motionen. Där finns en detaljeradfinansiering av detta budgetpost för budgetpost.Grunderna är helt enkelt att vi inte har behov av ettså högt skattetak i som av BNP förden service vi får. Det kostar för mycket . Attbara rationalisera den offentliga konsumtionenmed skulle ge 33 miljarder iutrymme för skattesänkningar. Under hela 70-taletoch 80-talet har vi haft en negativ produktivitet iden offentliga sektorn. Det är en möjlighet. Mankan privatisera vissa program. Varför inte sänkaskatten för barnfamiljerna så mycket att de självakan hantera barnomsorgsproblemet? Det är ett sättatt försöka låta människorna bli myndigförklarademed lägre skatter så att de själva kan välja ochbestämma. Den vägen vill vi gå. Det är därför viställer upp i höstens val för att öka friheten ochförbättra ekonomin genom sänkta skatter ocheffektivare användning av våra resurser.Anf. 79 () replik:Herr talman! tar som vanligt förstupp utlandsresor till . Det finns fålikheter mellan ekonomiska politikoch den ekonomiska politik som har drivits iSovjetunionen. Där hade man ingenföretagsbeskattning, mervärdesbeskattning ellermariginalbeskattning. Det är mycket svaga likheterpå skatteområdet.Stanna i , , och redogör för de27,5 miljarderna. Skatten skall sänkas med dettabelopp . Jag har läst er ekonomiskamotion sida upp och sida ner och inte hittat en endatabell över finansiering. Jag har bara hittatallmänna runda svängar med borde, torde, kunna,törhända, 10 miljarder här och 15 miljarder där.Det är inte så man gör en budget på riktigt i denverkliga världen. I skattefrågan intar moderaternaen extremposition. Ni lovar mycket runt men hållermycket tunt på finansieringssidan. Det är denverkliga världen. Ge mig här i kammaren ellerannorstädes en tabell över finansieringen av de 27,5miljarderna! En sådan vill jag ha, och det finns jumånga tillfällen att komma tillbaka under debatten.När det gäller skattekvot och skattetryck är det så,att om vi får ekonomisk tillväxt sjunkerskattekvoten automatiskt. Ett utmärkt sätt attsänka skattekvoten är därför att skapa ekonomisktillväxt. Vad gör är att fortsätta meddevalveringspolitiken, nu med inre devalveringargenom att sänka arbetsgivaravgifterna. Det ärsamma idé: yttre devalvering genom formellavalutakursändringar och inre devalvering genom ensänkning av arbetsgivaravgiften. Detta skaparinlåsningar i ekonomin. Det är inte ensnyliberalism, utan det är ett slags nyexpansionistiskkonservativ idé. T.o.m. Tson i SNS taravstånd från inre devalveringar. Det bordemoderaterna besinna. Ni skapar dålig ekonomisktillväxt och ökar underskottet i bytesbalansen meder ekonomiska politik.Till vill jag säga att människor intelever på marginalskatten -- ibland lever de påmarginalen på grund av era momsbreddningar. Detär en myt att tro att marginalskattesänkningarskulle skapa en lugnare löneutveckling. Det avvisasav långtidsutredningen på s. 105, där man skriver:''Undersökningarna tycks närmast ge visst stöd föratt lägre marginalskatter höjerlöneökningstakten.'' Det är dennationalekonomiska forskningens ståndpunkt. Ioch med att man ökar spannet mellanhöginkomsttagare och låginkomsttagare, måstelåginkomsttagarna begära högre lön för att behålladet relativa löneläget. Även på den punkten haralltså fel.Anf. 80 BO () replik:Herr talman! Får jag fråga: Är det vår ekonomisk-politiska motion som har där nere?Det finns i slutet av motionen ett avsnitt som heter''Budgetpolitik -- det moderata alternativet''. Därredovisas de olika besparingsförslag som vi har lagtfram. Det gäller exempelvis sjukförsäkring,självrisk, egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen, u-landsbistånd och en del andra saker, som är välkända och debatterade i många sammanhang. Vihar alltså klart redovisat våra besparingsförslag.När det gäller inre devalvering vet jag inte vad LarsBäckström egentligen talar om. Inre devalvering ärett uttryck som används av ekonomer som vill att viskall devalvera men som så att säga inte vill göradet. Vi vill inte devalvera -- det är en farlig politik.En devalvering innebär att man sänkerarbetsgivaravgifterna och höjer momsen imotsvarande grad. En devalvering innebär att mansänker köpkraften i . Vi vill inte genomföranågon inre devalvering. Vi vill sänkaarbetsgivaravgifterna -- det är inte någon inredevalvering utan en skattesänkning. Vi vill sänkamomsen och även andra skatter för att vi skall fåfart på ekonomin.Om det här funnes en automatik, som LarsBäckström säger, skulle medborgarna i hafått en hel del pengar över, eftersom vi haft entillväxt , även om den har varit alltförliten. Sanningen är att man med vänsterpartietshjälp har låtit den offentliga sektorn ta hela dentillväxten, så att vanliga medborgare knappt fåttbehålla någonting alls. Ni har bidragit till att mantagit ifrån medborgarna den möjlighet de hade attfå behålla åtminstone en liten del av tillväxten iekonomin. Det ligger i ert statssocialistiska system.Det är alldeles uppenbart.Vi vill sänka skatten, och vi vill öka tillväxten. Menvi vill också genomföra neddragningar. Vi tyckeratt det är bättre att minska bidragsberoendet ochbidragsvolymerna och sänka skatten förmänniskorna. Det är vad det rör sig om: sänkt skattför frihet och ökad tillväxt.Vad sedan beträffar det tidigare kommunistiskapartiets resor till vet alla att man haderejäla kontakter med . Att mansedan drar sig undan från det sjunkande skeppet ärju någonting som de flesta gör när det börjarkomma in vatten. Man ser att nu kollapsarkommunismen såväl i som iÖsteuropa. Varför bytte man namn frånvänsterpartiet kommunisterna till ?Jo, man var rädd för att förknippas med det somman tidigare jobbade med. Så enkelt är det.Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag måste säga att det var ett mycketunderligt resonemang som fördeom att lägre marginalskatter skulle höja lönerna.Möjligen förklarar detta varför villsänka gränsen för statsskatteuttaget nedtill . För mig är det obegripligt att ni villgöra det och att ni vill höja skatten på löneökningarför alla vanliga yrkesgrupper i som arbetarfull tid. Det är fullständigt obegripligt att ni vill göradet. Men det är klart att om ni tror att det blir högrereallöner om en industriarbetare som får . meri löneökning får avstå i skatt i stället för 30öre, framstår detta naturligtvis i ett förklaratskimmer, även om det är något konstigt. Jag tror attLars här faktiskt har läst fel. Det måsterimligen vara så att reallönen blir högre ommarginalskatten är lägre, dvs. om det är en lägreskattesats på löneökningarna.Lars gled förbi min fråga: Varför vill nii höja skatten till vid 30 %kommunalskatteuttag för den som tjänar 145 000kr.? Varför vill ni sätta gränsen där i stället för attlåta den som gå vid , vid vilken allaindustriarbetare och vanliga tjänstemän hamnar i30 %-skiktet?Anf. 82 () replik:Herr talman! Det beror på att man vidskattereformen lade ut så mycket påmomshöjningar och momsbreddningar att mångalåginkomsttagare tappade i realinkomst. Vi villalltså ha ett progressivt inslag iinkomstskattesystemet. Det är inte så att sänktamarginalskatter leder till löneökningar hos delågavlönade. Däremot måste de kräva mer änannars för att få behålla sitt relativa inkomstlägegentemot höginkomsttagarna. I den meningen ärmarginalskattesänkningar inflationsdrivande pålönesidan. Det var detta jag var ute efter.För att inte ett slopat grundavdrag för inkomsteröver . skall leda till för kraftigamarginalskatteeffekter måste det trappas av frånungefär . Det leder till enmarginalskatteeffekt på . Men det är ju intedetsamma som att skatteuttaget blir , utan detgäller endast marginalskatteeffekten. Detta skullege mellan 9 och 10 miljarder i ökadeskatteinkomster. Huvuddelen av dessa ökadeskatteinkomster kommer inte från inkomstskiktenunder . utan från skikten över dettabelopp. Ungefär 6,5 miljarder kommer från skiktenöver . Denna finansieringsform är alltsåklart progressiv, och därför är den bra.Till vill jag säga att jag läst såvälskattemotionen som den ekonomisk-politiskamotionen. Det finns inga tabeller, och det hela ärmycket svårtillgängligt. På finansdepartementethar man räknat på detta, och man har hittat mångafel i den moderata ekonomisk-politiska motionen.Framför allt har motionärerna tillgripit ett teknisktknep. Man lägger in presenterna till väljarna vid detena tillfället och finansieringen vid ett annat.Skattesänkningarna föreslås träda i kraft den 1januari 1992. Då blir det inte så mycket på det dåinnevarande budgetåret, eftersom halva budgetåretdå har gått till ända. Det innebär att man harfinansieringen under budgetåret något så när täcktgenom de besparingar man föreslår. Men på helåret1992 blir det betydande underskott enligt förslageni den ekonomisk-politiska motionen. Man klararalltså /92, men man klarar . Där bedriver man en klassisk moderatöverbudspolitik, skattesänkarpolitik, utan attfinansiera det hela.Vad vi behöver är en ekonomisk tillväxt, satsningarpå infrastruktur, utbildning, arbetsmarknadspolitiksamt på forskning och utveckling. Vi behöver ensatsning på ett underleverantörsprogram, och vibehöver ha AP-fonder för att tryggariskkapitalförsörjningen. Vi behöver vidare brytaupp monopolen, såväl de privata som statliga, inomvaruproduktionen. Då får vi en ekonomisk tillväxt.Det skapas genom ekonomisk-ppolitiska åtgärder,inte genom någon moderat patentmedicin i form avskattesänkning.Andre vice talmannen anmälde att Bo Lundgrenanhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 83 ():Herr talman! Så har den alltså genomförts,århundradets skattereform. Och jag är ledsen attvara i en situation då jag måste utbrista: Vad var detjag sade?För det första skulle reformen bli neutral. Fattigaoch rika skulle drabbas ungefär lika. Det var vad nisade till mig här i kammaren före reformen. blirdet allt tydligare att de svagaste grupperna drabbashårt, att den indirekta skatten som de måste betalaär mycket större än den lindring i direkt skatt somde får. Det är inte på det sättet med de välbeställdagrupperna. Jag och mina vänner i skatteutskottettillhör också de få procent som verkligen tjänar påatt få en sänkt marginalskatt, och det gör ju att vihar råd att betala momsen på vår konsumtion.För det andra blev inte skattereformen hellersärskilt bra som styrinstrument i miljöpolitiken.Om man följt de tidiga riktlinjerna från RINK,kommittén för reformerad inkomstbeskattning,eller följt förslag när det gällde avdragför bilresor till och från arbetet, skulle man ha fåtten kraftigt ökad användning av kollektivtrafiken.Nåja, en mindre ökning kunde noteras , men den har väl vänts i takt med attmoms på kollektivtrafik nu har införts. Dettakänner vi ännu inte riktigt till. Det är dags attevaluera sådant.För det tredje har kommunerna verkligen fåttproblem med skattestoppet. Inte heller här ärbilden helt entydig. Men många kommuner harsvårt att få socialbudgeten och KBT-utbetalningarna finansierade.För det fjärde kan man undra var de dynamiskaeffekterna blev av. Intrycket från fjolårets debattvar att i och med skattereformen skulle åtskilligamiljarder flöda in som ett resultat av en ökadaktivitet. Det man ser mest just nu är en ökadarbetslöshet. Vi är visserligen långt från den nivåsom EG-anslutna länder visar upp, men det harändå skett en mycket kraftig ökning. Arbetslöshetser jag inte främst som en ekonomisk fråga utansom en mänsklig fråga. De som drabbas blirbesvikna både på samhället och på sig själva.Passivitet och förlust av självförtroende ärallvarliga problem för dessa människor. Attmänniskor tycker att de inte har en funktion attfylla i samhället är viktigare än de ekonomiskaförlusterna.Herr talman! Det är alltså facit av enöverenskommelse mellan ett liberalt parti och ettregeringsparti som ville stanna kvar iregeringsställning.Jag skall nu säga lite grand om den gröna rörelsenssyn på ekologin och ekonomin. degröna anser fortfarande att det är viktigt, ochkanske det viktigaste, att skatten är ett styrandeelement inom miljöpolitiken.Det är min, såväl som , syn attvästvärldens nuvarande konsumtionsmönster intepassar i ett uthålligt ekonomiskt globalt system. Våruppfattning stöds av såväl ekonomiska somnaturvetenskapliga bedömningar. Ett våldsamtutnyttjande av jordens ändliga resurser, enhänsynslös förstöring av vår egen livsmiljö och etthårt uppskruvat ekonomiskt tempo är delar i enskadlig utveckling som varje ansvarig medborgareborde göra sitt yttersta för att vända. Men dagensekonomiska politik är kortsiktig och ytlig.Den genomförda skattereformen utgör en delav detta mönster. Syftet är att öka omsättningenoch att den utvecklingen skall gå allt snabbare, ochen del av innehållet i detta är att förvandla naturensresurser till sopor. Det är inte endast i debetänkanden som direkt avser miljöavgifter,miljöklasser eller miljöskatter som en ekologisktriktig utveckling borde vara grundläggande för visabeslut. Det gäller även det betänkande som vi justnu diskuterar, och det gör det därför attskattesystemet påverkar människors beteende. Idetta fall tycks vi ha radikalt olika uppfattningar omjust hur vi vill att människor skall påverkas. Detverkar som om både borgare och socialdemokraterser ett värde i att människor lönearbetar mer.Givetvis ger en större arbetsinsats en ökadbruttonationalprodukt. Men varför skulle just detvara så eftersträvansvärt?Det börjar alltså bli klart för allt vidare kretsar avpolitiker och ekonomer attbruttonationalprodukten är ett otillräckligt ochdelvis felaktigt mått på välståndet i ett land och hosdess medborgare. de gröna anser attdet är mycket angeläget att få fram ett bättre måttän BNP för att mäta vad som verkligen är viktigtför ett lands och dess medborgares välbefinnande.Exempelvis inkluderar det av FNsutvecklingsprogram, UNDP, föreslagna måttet påmänsklig utveckling såväl inkomst per capita somläskunnighet och förväntad livslängd. Och manplanerar att lägga in andra mått som kanske merdirekt har med miljön och livskvaliteten att göra.Med de mått som man nu har ligger påandra plats bland världens alla länder. Om mandäremot räknar endast inkomst per capita liggerSverige på sjätte plats. Jag menar att även tillgångarsom ökad fritid och ökad kontakt inom familjerborde inkluderas för att mäta livskvalitet hos ettfolk. Och detta ligger bakom en del av våra förslagi vår skattemotion.Skatterna skall alltså användas som styrmedel föratt motverka misshushållning med resurser ochmiljö. Skatter på ändliga råvaruresurser måstehöjas kraftigt för att minska överflödskonsumtionav dessa. Miljöskatter och avgifter på miljöfarligautsläpp m.m. måste också införas i mycket störreutsträckning och på ett mycket mer konsekvent sättän vad som är fallet. Den del av inkomsternafrån sådana skatter som förväntas bestå under långtid framåt bör användas till att sänka skatter påarbetsinkomster, t.ex. arbetsgivaravgiften och dendirekta inkomstskatten. En sådan överflyttning avskattebördan från skatt på arbetet till skatt pånaturresurser och miljöutsläpp gynnar en miljö-och resursvänlig konsumtion, och det sänker ocksådet direkta skattetrycket på sikt.Kapitalvinster skall beskattas minst lika hårt somarbetsinkomster. Detta är särskilt viktigt urfördelningspolitisk synpunkt. gällandeskatteregler har gjort det alltför lätt för personermed stora kapitalvinster att undvika eller minskasin beskattning. Löntagare som inte har sammamöjligheter har fått bära en orättvist stor del avskattebördan. Detta är inte endast orättvist, det ärockså omoraliskt att skatteundandragande skallvara en lönande sysselsättning.Jag skall också säga något om skattetrycket på kortoch på lång sikt. Det är nödvändigt för att motiveravårt ställningstagande i relation till moderaternasyrkande att sänka skattetrycket.Vi menar att höga skatter innebär en starkcentralstyrning och maktkoncentration. Dettastrider mot våra krav på decentralisering,gräsrotsdemokrati och stor frihet för enskildamedborgare.För att reparera den eländiga situation som jordenoch befinner sig i ekologiskt behövs nuskattemedel. Och det behövs också en radikalekonomisk styrning av konsumtionsmönstret. Detbekymrar tydligen inte något annat parti änmiljöpartiet de gröna. Och jag är ledsen över att detär bara vi som tycks inse det.Ett lägre skattetryck kan möjliggöras genomde positiva effekterna som skulle bli följden om vifinge genomföra vår gröna politik. Dessa positivaeffekter skulle kunna vara en ökad informellomsorg som är möjlig genom att man har kortarearbetstid och mer tid för val av egna aktiviteter. Detskulle även kunna vara ett minskat vårdbehov,eftersom miljön och naturen skulle befinna sig i ensundare situation. Det skulle då alltså finnas ettmindre behov av miljöåtgärder. Strävan på lång siktskall alltså vara att sänka det totala skattetrycket.Och det är klart att det då är frestande för mig attinstämma i yrkande i motion Sk424.Däremot har jag inte alls samma motiveringar sommoderaterna och därför kan jag inte ställa upp. Jagkommer därför att rekommendera de ledamötersom har en grön grundsyn att avstå vid voteringen.När det gäller fördelningen av skatterna mellankommunalskatt och statsskatt anser vi att detkommunala skattetaget borde spela en större rollän det statliga, eftersom det borde finnas ett meralokalt ansvarstagande. Av samma anledning anservi att man inte borde ha något kommunaltskattestopp. Den kommunala handlingsfrihetenborde inte regleras. De kommunala politikernaskall vara ansvarsfulla och därför själva ta ansvarför sin skattenivå. Det kommunala skattestoppetbör tas bort.Vi menar att arbetsgivaravgifterna bör sänkassamtidigt som energi- och råvaruskatter bör höjas.Det rör sig alltså om en skatteväxling. Dessutombör vi vid sänkningen av arbetsgivaravgifternabygga in en regional differentiering för att geglesbygden en bättre konkurrenssituation.Herr talman! Detta var några generella synpunkter.Jag skall nu i detalj presentera några av våraförslag. Ett förslag gäller avdrag för ej yrkesmässigverksamhet. Jag tar upp saken, eftersom den intealls behandlas i betänkandet. Det står bara attförslaget bör avstyrkas, utan någon som helstmotivering. Jag efterlyser en motivering, AnitaJohansson! Vi ser alltså att det med detta avdragfinns en möjlighet att uppmuntra mångsidighet isysselsättningen. Hellre än att man utnyttjarmänniskor som effektivaste möjligaproduktionsenhet, menar vi att människorna skallges en belöning om de gör någonting som de inte äroptimalt utbildade för. Det kan gälla en kontoristsom gör en insats som idrottsledare. Från hanssynpunkt är det fråga om ej yrkesmässigverksamhet. Det kan röra sig om en lärare somspelar litet musik på sin fritid och får en slant fördet. Det finna flera andra aktiviteter som biodling,hemslöjd och hästsport. Sådana aktiviteter kanman alltså utöva vid sidan av sitt vanliga arbete.Enligt vår mening är denna mångsidighet bra förfolk, och den bör uppmuntras. Däremot menar viinte alls att avdraget skall utnyttjas för vad som irealiteten är övertid i det vanliga arbetet.I dagens samhälle finns naturligtvis alla de häraktiviteterna, och man måste deklarera för dem ochbetala skatt. Det är ju riktigt att göra detta, ävenom det rör sig om små, tillfälliga och ickeyrkesmässiga aktiviteter. Men det är ocksåhämmande på sådana aktiviteter. Som vi vet äralternativet att man helt enkelt arbetar svart. Detär en dålig väg. Ingen av de två nämnda vägarna ärbra. Vårt förslag innebär emellertid en lösning avproblemet.Jag måste beröra ett problem av teknisk natur.Utskottet fixerar ett avdrag till ett visst syfte. Detbetyder att man aldrig kan få en ny generell syn påsaker och ting. Det här avdraget är relevant somstöd för idrottens många arbetsinsatser. Det ärrelevant för konstnärer och kulturskapare, liksomför olika hobbyaktiviteter. Således skulle det röramånga olika moment i det här betänkandet, menjag får inte lov att komma in på detta. Det här ärallvarligt ur ett vidare perspektiv än dagens.Radikala förändringar kommer ju alltid att bliomöjliga med det nuvarande systemet förbeslutsfattandet, eftersom varje detalj måsteinrangeras i det gamla systemets snuttifieradedetaljstruktur.Slutligen skall jag säga något om den mervärdeskattsom enligt utskottets uppfattning inte tycks varanågon moms utan en effekt inom ramen förinkomstbeskattningen. Det gäller matmomsen.Outgrundliga är förvisso utskottets vägar. Minnyfikenhet behöver mättas. Varför är intematmomsen en moms? Nåja, nu skall vi diskuteradet här och det gör vi. De partier som inserproblemet med EG-anslutning tillhör också demsom vill ta bort matmomsen. Detta är litetförvånande. Socialdemokraternas sent påkomnaönskan att skall underordna sig EG rimmarju dåligt med socialdemokraternas önskan attbehålla den nuvarande momsbeskattningen sombeträffande mat är ungefär fyra gånger högre änbeskattningen i många . Vi föreslår alltsåatt momsen på basmat tas bort fullständigt, varvidmomsbortfallet kompenseras med en höjning avmomsen på övriga varor. Någon finansiell effektblir det inte, om vårt förslag skulle genomföras. Detvar intressant att höra säga att 84 %av svenska folket stöder den här linjen. Inom vårtparti är vi inte vana vid sådana opinionssiffror.Med hänvisning till vad jag har sagt anser jag attskattesystemet bör förändras, så att det blir ettverksamt instrument inom miljöpolitik,fördelningspolitik och regionalpolitik. Ett genomförande av förslagen ibetänkandet medför inte detta. Det är därför somkammaren bör avslå utskottets förslag i en hel delavseenden. Mina reservationer anger var det bör bliavslag. För tids vinnande yrkar jag bifall baratill reservationerna 5, 11, 38, 55 och 59.Anf. 84 () replik:Herr talman! riktade ett ganskaskarpt angrepp på skattereformen. Jag vet inte omjag skall ta angreppet på allvar, eftersom det intebyggde på några sanningar. Först sade han att viskulle ha påstått att alla skall drabbas lika, att manpå något sätt skulle få en kraftig utjämning. Vad jagvid praktiskt taget varje tillfälle har sagt italarstolen är att mariginalskattereformen mednaturnödvändighet måste innebära att de som harde högre inkomsterna får en större skattesänkning.Vad vi däremot har sagt är att ingen grupp skallbetala någon annan grupps skattesänkning. Så hardet inte heller blivit. Att det skulle bli en dynamiskeffekt och att pengarna skulle flöda in är någontingsom har hittat på själv. Något sådanthar aldrig yttrats i talarstolen. För min del har jaghela tiden manat till försiktighet då det gäller taletom dynamiska effekter. Jag har sagt att effekternatenderar att bli små och att de kommer sent.Gösta Lyngå kritiserade också att man iskattereformen inte har gett miljöpolitiken enchans. Jag vet inte om jag skall ta åt mig så mycketav denna kritik. Läser man miljöpartietspartimotion om den s.k. gröna skattepolitiken kanman konstatera att det presenteras enluddig bild av hur ett grönt skattepaket skulle se ut.Förslaget skulle helt klart innebära att Sverigeskulle uppge sin traditionella roll som en relativtvälmående industrination. Därför blir det på tal omfördelningspolitik inte så särskilt mycket attfördela, snarare tvärtom. Ni säger över huvud tagetingenting om hur ert skattesystem skall se ut.