prot · GE0952 · 1991-01-22 00:00:00 — Denna beredskap hålleren hög nivå redan under normala förhållanden ochinnefattar bl.a. åtgärder som skall försvåraobehörigt tillträde till anläggningarna och förhindraskadegörelse som kan ge upphov till olyckor medstora konsekvenser.Det fysiska skyddet har införts efter anvisningar avstatens kärnkraftinspektion i samråd medrikspolisstyrelsen.Den allvarliga händelseutvecklingen både iMellanöstern och i har givit anledning tillallmänt skärpta säkerhetsåtgärder i Sverige.Grundberedskapen i det fysiska skyddet vidkärnkraftverken är redan i normala fall på en sådannivå att särskilda förstärkningsåtgärder intebefunnits motiverade. Däremot har naturligtvisuppmärksamheten skärpts även inomkärnkraftföretagen och säkerhetsmyndigheterna.Detta har bl.a. lett till att ytterligare skärpningarvad avser tillträdet till verken har gjorts.Den pågående händelseutvecklingen följskontinuerligt av regeringen och de berördamyndigheterna. Samverkan mellankärnkraftinspektionen, polisen och dekärntekniska anläggningarna är sådan attnödvändiga åtgärder snabbt kan anpassas tilleventuella förändringar i hotbilden.Jag kan försäkra att ingenmöda sparas när det gäller skyddet motterrorhandlingar mot kärnkraftverken i Sverige.Regeringen följer noga händelseutvecklingen.Anf. 25 ():Herr talman! Först vill jag tacka för svaret. Jag ärockså glad över att höra att ingen möda sparas.Ännu gladare hade jag naturligtvis varit om jaghade fått höra att man vid energiuppgörelsen hadebestämt sig för att avveckla kärnkraften.Anledningen till min fråga var att man i radio gickut och sade att man hade förstärkt beredskapen förriksdag och regering. Jag fick nästan ettpar telefonsamtal från människor som undrade omman hade förstärkt säkerheten vidkärnkraftverken. Jag sade att jag inte kunde svarapå det men att jag skulle ställa en fråga om det.Jag är naturligtvis glad över att uppmärksamhetriktas på säkerheten. är jag mycket oroligöver kärnkraften i vår oroliga värld. Kärnkraftenborde över huvud taget inte finnas i denna oroligavärld. Även om vi förstärker skyddet finns det storarisker, och om det händer något kan vi aldrigreparera skadorna. Även om säkerheten förstärkskänner jag en viss oro för vad som kan hända. Detär ju inte bara i vår del av världen som det finnskärnkraftverk. Det är som sagt oroligt i världen , och därför ville jag höra hur detta hanteras ochnär regeringen tänker vidta ytterligare åtgärder. Ärberedskapen så god att man anser att man kanhantera detta även om oroligheterna ökar i t.ex.Baltikum?Anf. 26 Miljöminister ():Herr talman! Ett skäl till att vi skall avvecklakärnkraften och därför har slutit en uppgörelse sominnebär att vi har säkrat detta är just att kärnkraftinnebär så stora risker, särskilt i sådana härsituationer. Jag kan bara än en gång upprepa attsäkerhetskraven är utomordentligt stränga. Jagkan, just av säkerhetsskäl, inte gå in på hursäkerhetsorganisationen fungerar. Det tror jag attMarianne respekterar. Jag vill bara änen gång försäkra att vi kommer att följa dettaytterligt noggrant.Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill än en gång tacka för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:328 omkustbevakningenAnf. 28 Försvarsminister ():Herr talman! har medanledning av översyn av sinlokala organisation frågat mig om jag anser det varaförsvarbart att göra kraftiga nedskärningar av densvenska kustbevakningen.I samband med att bildades somsjälvständig myndighet bestämdes att den nyamyndigheten själv skulle se över sin lokalaorganisation. En sådan översyn pågår förnärvarande.Målet för verksamhet är attåstadkomma ökad närvaro till sjöss, förbättradberedskap för sjöräddning och minst bibehållennivå för övrig serviceverksamhet. Enligt vad jag harinhämtat inriktas översynen på att inom givnaekonomiska ramar skapa en organisation därresurserna utnyttjas på ett sådant sätt att detta måluppnås.Den särskilda arbetsgrupp som inomkustbevakningens centrala ledning arbetat medöversynen färdigställde en förstaversion av sin rapport. Arbetsgruppen har skickatut rapporten till alla arbetsställen inomkustbevakningen och till samverkandemyndigheter för synpunkter. Först i vår kommer ettslutligt förslag att presenteras för verksledningenoch styrelsen.Jag har för egen del ingen anledning att ta ställningtill utredningsrapporten eller till någon enskildfråga i samband med den.Anf. 29 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet så mycket försvaret. Jag förstår att statsrådet inte tänker ge någotklarare besked än det som framgår av svaret elleratt han åtminstone inte tänker ta ställning tillrapporten, och det kanske är litet mycket begärt.Men det vore väl ändå värdefullt med någrasynpunkter på rapporten.I den här utredningen pekas det på kraftiganeddragningar. 17 kustposteringar skall bort och 20patrull- och miljöskyddsfartyg i vår kustbevakning.På sträckan mellan och man att ta bort sju kustposteringar ochbehålla endast fem. Inom bevakningsområdetmellan och , som berör detområde som jag representerar, vilket är en sträckapå , kommer det alltså inte att finnas någonkustpostering över huvud taget, eftersom man därtar bort två.Detta kommer att innebära långa gångtider för debåtar som ändå förhoppningsvis skall bevaka dettaområde. Om en båt befinner sig t.ex. nedanförOskarshamn tar det innan den kommer upptill Gryts område.Nu säger statsrådet att detta är första versionen avrapporten. Det ger en öppning och låter som omstatsrådet hoppas på en annan rapport med ettannat innehåll. Det står dessutom i svaret attorganisationen skall skapas inom givna ekonomiskaramar. Men i denna rapport talas det om enbesparing på 14 milj.kr. , vilket är en kraftignedskärning även i kronor räknat.Jag skulle vilja fråga statsrådet om innehållet idenna rapport är i linje med vad statsrådet önskarsen när det gäller svensk kustbevakning.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:337 om det planeradesvenska fältsjukhuset vid GulfenAnf. 30 Försvarsminister ():Herr talman! Med anledning av regeringens beslutatt bidra med humanitär hjälp vid iform av ett fältsjukhus, har frågatmig om en svensk humanitär insats vid Gulfen kanmobiliseras i ett snabbare tempo än det regeringentänkt sig.Med hänvisning till Förenta nationernassäkerhetsråds resolution 678 framförde den 8januari en begäran tillden om ett svenskt bemannatfältsjukhus med placering i . Efterkonsultationer med oppositionspartierna ochdiskussion i utrikesnämnden kunde den svenskaregeringen snabbt lämna ett positivt svar till denbrittiska regeringen. Beslutet fattades redan den 10januari, varefter rekryterings- ochplaneringsarbetet startade omedelbart.Förberedelsetiden för denna insats kan inte ställasi relation till tiden för upprättandet av ettfältsjukhus i undermobiliseringsförhållanden. Den svenska insatsenvid Gulfen förutsätter i motsats till enmobiliseringssituation en personalrekrytering påfrivillig basis.Överbefälhavaren har fått regeringens uppdrag attorganisera fältsjukhuset med rätt att delegerauppdraget eller en del därav till annan myndighetinom försvarsmakten. är bl.a.arméstabens FN-avdelning och försvaretssjukvårdsstyrelse involverade i uppdraget och utförenligt min uppfattning ett utmärkt arbete.Organisationsarbetet för att få det svenskafältsjukhuset på plats är betydande. Ca 500personer skall rekryteras, lämna sina civila yrkenoch utbildas. Enheten skall vidare organiseras,samtränas och transporteras till området. Medhänsyn till dessa realiteter betraktar jag i motsatstill den aktuella förberedelsetidenför det svenska fältsjukhuset som fullttillfredsställande.Anf. 31 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern försvaret. Statsrådet anser alltså att detta är ett lagomtempo. Detta beror väl på vilket behovet är av detplanerade svenska fältsjukhuset i krigsområdet.Uppenbarligen kan tiden vara lagom om det dröjerlänge innan det blir fråga om markstrider i Gulfen.Men det kan ju också ske , och dåkommer det svenska biståndet till projektet inte attha nått fram.Jag frågar nu försvarsministern i all vänlighet närfältsjukhuset kommer att vara färdigorganiserat såatt det kan lämna . Det vore mycketintressant att få ett datum, och jag tror attallmänheten är mycket intresserad.Jag vill också fråga: Är det bestämt hur transportenskall ske? Skall den ske med flyg, med våraHerkulesplan -- vi har ju rätt många -- eller skallden, som man sade i början, ske med fartyg?Ytterligare en fråga gäller gasskyddet. Risken föratt använder gas i området är ju uppenbarligenstor. Då frågar jag: Är detta svenska fältsjukhusinte utrustat med de filter och övriga arrangemangsom ger skydd mot gas? Av allt att döma pågår justnu ett intensivt arbete hos gummifabrikför att göra fältsjukhuset användbart i området.Hur är det med andra fältsjukhus? Har de ingensådan utrustning? Jag erinrar om att de svenskavärnpliktiga i åtminstone fyra decennier harutbildats i ABC-skydd. Vidare har vi riksdagsbeslutom att hela svenska folket skall förses medgasmasker. När det gäller fältsjukhusen är detuppenbarligen sämre ställt.Detta var några vänliga frågor tillförsvarsministern.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:318 om ettdotterbolag till vägverketAnf. 32 Kommunikationsminister ():Herr talman! s har frågat mig hur dendemokratiska kontrollen skall ske av deskattemedel som föreslås överföras till VäginvestAB.Bakgrunden till frågan är de förslag till denframtida finansieringen av infrastrukturen somredovisas i betänkandet Finansiering av vägar ochjärnvägar (SOU 1990:86). Ett avutredningsförslagen är att en del av bensin- ochkilometerskatten direkt skall tillföras ett avvägverket helägt bolag. Staten skall dessutom tillbolaget tillföra från den s.k.infrastrukturfonden. Genom ett soliditetskrav på20 % kan enligt utredningen en upplåning påkapitalmarknaden göras på upp till 20 miljarderkronor.Det är, som s anger i sin fråga, riktigt attbolaget har bildats. Dennabolagsbildning har godkänts av isamband med regeringens proposition om vissanäringspolitiska frågor. Syftet med bolaget är attgenomföra upplåning för avgiftsfinansieradevägobjekt.De utredningsförslag som s tar upp i sinfråga bereds inomregeringskansliet, och regeringen kommer i mittenav februari att redovisa sina ställningstaganden förriksdagen. Jag finner ingen anledning att i förvägkommentera de förslag som regeringen då kommeratt redovisa.Anf. 33 (mp):Herr talman! Jag förstår att det kommer att blisvårt att få ut någonting avkommunikationsministern i det här fallet, men jaghar väldigt många frågor. Är t.ex. bensinskattenoch kilometerskatten något som skall tas urriksdagens budget eller är det redan taget? Tillvilken kassa kommer man att tillskjutagrundkapitalet om ?Vidare skall lånas upp påkapitalmarknaden. Då undrar jag: Är dettautsträckt över tiden, och i så fall över vilkentidsperiod? Vem skall gå i borgen? Är det staten,eller skall det hela delegeras på samma sätt som närdet gäller oljan, kärnkraften och ?Vad blev det av järnvägarna? Nyinvesteringarnaverkar bara gå till vägar. Förra gången diskuteradevi . Då sade kommunikationsministernatt skulle betalas via avgifter när bron varfärdig. ryktas det om att skall byggas.Skall man då ta pengarna ur dessa medel?I propositionen föreslås att ca 20 miljarder kronorskall satsar på järnvägarna före år2000. Därför synes detta vara kopiöst mycketpengar till enbart nyinvesteringar ochvägunderhåll. Varför denna omväg via ettdotterbolag till ? Varför inte köra medöppna kort och använda sig av den demokratiskaförsamlingen, dvs. , och visa hurskattemedlen används?Det är bara några av mina frågor. Jag förstår attkommunikationsministern inte kommer att svarapå många av dem, men jag är väldigt mån om att fåveta vem som skall stå för kalaset.Anf. 34 Kommunikationsminister ():Herr talman! s sade att hon inser att jaginte kommer att svara på alla hennes frågor. Jagkommer inte att svara på någon av dem förrän imitten av februari, när propositionen omnäringspolitiska åtgärder med tillväxtfrämjandesyfte kommer att framläggas. Då skall vikommentera och redovisa de ställningstagandensom vi gör med anledning av om finansiering av vägar och järnvägar.Anf. 35 (mp):Herr talman! Jag är väldigt orolig för det svar somjag skall få , eftersom jag inte någonstanskan se något spår av satsning på järnvägar i dettaförslag. Är det någonting som man har satsat på iSverige, är det de stora motorvägarna. Däremothar det satsats väldigt dåligt på inlandet. Vissavägar kan betecknas som renapotatislandet. Jag är förtvivlad över detta förslag.Jag vet inte ens hur kilometerskatten ochbensinskatten skall tas upp.Anf. 36 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vet inte om jag kan lugna EvaGoe s, men jag skulle vilja rekommendera henne engod nattsömn fram . Detkommer att finnas spår av förslag när det gällerbåde järnvägar och utbyggnad av vägar, somkommer att rymmas inom de medel som då ställs tillförfogande.Anf. 37 (mp):Herr talman! Jag sliter för inlandsbanansöverlevnad och för folket i glesbygden. Jag tror inteatt man på , , har funderat särskilt mycket över att satsa påinlandet, utan det handlar nog om att det så snabbtsom möjligt skall kunna gå att ta sig frånHaparanda till . Det är en felaktig satsning.Men jag är glad över den uppgång för järnvägensom nu sker på grund av det som händer i världen.Däremot tycker jag inte om världsläget och detkaos som råder. Om dessutom momsen påjärnvägsresor och kollektivtrafik tas bort, ser jagdetta som en riktig investering för framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på frågorna 1990/91:340, 341, 342, 343och 345 om fördelningen av medel tillkommunikationssektornAnf. 38 Kommunikationsminister ():Herr talman! , ,, i Vårgårdaoch har på grundval avmassmedieuppgifter om påstådda uttalanden avstatsministern frågat denne om regeringen avser attanslå ytterligare medel än aviserade 5,5 miljarderkronor till storstadsområdena och på vilket sättandra regionalpolitiskt prioriterade områdenkommer att få del av medlen.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågorna.I den till överlämnade finansplanenredovisas kortfattat regeringens förslag att inrättaen s.k. infrastrukturfond. Fonden föreslåssammanlagt tillföras minst 20 miljarder kronorunder 1990-talet.Regeringen deklarerade också i finansplanen attden är beredd att avsätta tillinvesteringar för bl.a. förbättrad trafikmiljö istorstäderna . Förslag om fondensinrättande kommer att föreläggas iproposition om vissa näringspolitiska åtgärder ifebruari.Regeringen beslutade att tillkalla treförhandlare -- en för , en förGöteborgsregionen och en för --med uppdrag att med berörda parter utarbetaöverenskommelser som skall syfta till att i resp.region förbättra trafikförsörjningen och att minskamiljöproblemen från trafiken.I direktiven till förhandlarna angavs att de i sinauppgörelser kunde beakta de möjligheter som deni den näringspolitiska propositionen (prop.1989/90:88) föreslagna infrastrukturfonden kundege.I slutskedet av storstadsförhandlarnas arbetebedömde regeringen det som nödvändigt att taställning till hur mycket extra medel som kundeavsättas för storstadsregionernas räkning.Bedömningen gav vid handen att det fannsutrymme om totalt förstorstadsregionerna. Några extra medel utöver detta har inteutlovats till storstadsregionerna.Beträffande fördelningen av de övriga medlen i denföreslagna fonden återkommer regeringen med ennärmare redovisning i den tillväxtpolitiskapropositionen.Anf. 39 ():Herr talman! Artigheten bjuder att jag först tackarkommunikationsministern för svaret. Dess värresäger inte svaret särskilt mycket.Jag undrar om kommunikationsministern kandementera statsministerns uttalanden som de ärrefererade i . Av artikeln att dömahar statsministern vid ett möte medsocialdemokraterna i lagt sig ikommunikationsministerns ämbete och utlovat enannan fördelning av infrastrukturfondens pengar.Det vore angeläget att först och främst få veta vemsom beslutar över fördelningen avkommunikationsdepartementets anslag.Det är vidare angeläget att dessa pengar användsför upprustning av vägar och för att förbättrakommunikationen i hela landet. Som norrbottningtycker jag förstås att det är oerhört angeläget attvägnätet i , inte minst i Norrbottensinland, förbättras med tanke på dennäringslivsstruktur som där finns och somförutsätter tunga transporter för skogsindustrin, förskogsbruket och för övrig tung industriellverksamhet. Merparten av pengarna får inte satsasi områden som redan har ett bra vägnät.Jag vill ställa en mer preciserad fråga: Vilkaprinciper kommer kommunikationsministern att hasom grund vid fördelning av pengarna? Är detfolkmängden i olika regioner, eller är det denstruktur som finns i näringslivet och de faktiskabehov som har redovisats i olika sammanhang?Jag vill påminna kommunikationsministern om attenligt de planer som finns förvägverket får för de närmaste årennärmare mindre i väganslag än vad man fickunder tiden --1988. Det finns ett mycket stortuppdämt behov som måste täckas. Jag hoppasatt kommunikationsministern vid den här debattenkan klargöra hur det blir med dessa pengar.Anf. 40 ():Herr talman! Också jag vill tacka för svaret. Vi äralla medvetna om att det finns ett stortinvesteringsbehov ute i glesbygden, i de mindreorterna och i storstäderna. Somstorstadsföreträdare menar jag att det gäller atthitta en ''mix'', där både storstäderna ochglesbygderna kan tillgodoses. Dessutom talar såvälregeringen som andra partier om att det gäller attsatsa på kollektivtrafiken.Jag vill ta upp ett exempel på en bra satsning somberör stora delar av landet, nämligen en satsning påkollektivtrafiken. Jag utgår från i mittexempel.I finns det fem järnvägar som går tillGöteborg: västra stambanan, ,, och Boråsbanan,vilken också utgör kust--till--kust-bana. Detdiskuteras om att bygga en ny bana från tillJönköping samt vidare genom ochÖstergötland. Jag har inte räknat ut hur mångamänniskor som berörs av detta, men det handlarom järnväg, som är i behov av förbättringaroch ombyggnad. I rör det sigom 40 mils mycket aktiv pendeltågstrafik.Enligt SJ är det i sin helhet fråga om 30 miljarderkronor . Det är viktigt att man görsatsningar som kommer till nytta i storstäderna,t.ex. satsningar som medför att biltrafiken minskar.Det exempel som jag anförde får också till följd attflygtrafiken minskar.Jag vill påminna om vad jag har sagt,nämligen att det snart finns en majoritet här iriksdagen som ställer sig bakom SJs krav på 40miljarder kronor i investeringar i . Detvore därför mer meningsfullt om vi kunde kommafram till en gemensam investeringsplan som gällerfram . Sedan kan sättet att finansiera dethela diskuteras.Anf. 41 ():Herr talman! Jag vill komplettera Per-OlaErikssons fråga. talade om attStockholm inte hade blivit tilldelatmedel fullt ut efter folkmängden. Detta är en farligdiskussion. Eftersom är frånVästerbottens inland, bör han vara medveten omatt det är virkes-, malm- och sliptransporterna somstår för slitaget på vägarna, som antaletmänniskor per mil är ganska lågt. Om fördelningenskall ske efter folkmängd, vore det som attdefinitivt dra ner rullgardinen.Under senare år har vi varit utsatta för en mycketkraftig neddragning när det gäller länsvägnätet.Det anslag som nu kämpat medfördelningen av är neddraget till 330 milj. kr. på nioår, varav hälften skall gå till järnvägen. Då blir detinte mycket kvar.Jag vill också redovisa färska siffror. I GeorgAnderssons och mitt hemlän står 500 fordonstilla. Det rör sig bl.a. om anläggningsfordon,schaktmaskiner och anläggningslastbilar. Likamånga personer är därmed arbetslösa. per dag i arbetslöshetsunderstöd.Entreprenörernas räntebörda är 4 milj. kr. Detta är slöseri med resurser. Det voredärför klokt att i dessa tider av vikandekonjunkturer göra en framtidssatsning genom attsatsa på infrastrukturen, också i vårt hemlän.Anf. 42 iVårgårda (c):Herr talman! Också jag vill tacka för svaret. Jagmedger att jag, liksom mina kamrater här, hajadetill när jag läste denna artikel om att statsministernansåg att den övervägande delen av medlen tillinfrastruktur skulle gå till Stockholmsområdet.Jag kommer från . Som alla kännertill är stort till ytan och det fjärdefolkrikaste länet i landet. Länet har under flera årsläpat efter när det gäller väganslagen. De årsramarsom har tilldelats för angelägna riks- ochlänsvägsprojekt är helt otillräckliga. Införkommande tioårsperiod finns inte ens en tredjedelav de medel som nu prioriterat.Förutom skogslänen har den störstaandelen grusvägar, , vilket medför omfattandetrafikminskningar vid tjällossning. Medlen förunderhåll av dessa vägar är helt otillräckliga. Nuöverväger att ta bort denbeläggning som finns på dessa vägar.Enligt statistik minskar väganslagen närdet gäller . Detta anser vi varamycket otillfredsställande. Om man skulle tillämpaIngela metod, som i och för sig inte ärnågon bra metod, att anslagen utgår efterbefolkning, skulle tilldelningen till länbli . Dagens anslag ligger långt därifrån.Älvsborgs län är också ett av de mest försurade ochföroreningsdrabbade länen. Därför är detangeläget att satsa på järnvägstrafik, som ävenRune här förordade. En utbyggnad avpendeltågstrafiken är en av de viktigasteåtgärderna, vilket också har tagits upp avstorstadsutredaren när det gäller . Detfinns inte några medel till detta, men vi anser att detbehövs en kraftig uppräkning och att dessa medelskall kunna användas för investeringar i rullandemateriel, eftersom detta utgör ett av de storabehoven.Jag vill då fråga statsrådet om ochÄlvsborgs län kan räkna med en kraftfulluppräkning i den kommande propositionen och i såfall om dessa medel också skall kunna användas förinvesteringar i rullande materiel.Anf. 43 ():Herr talman! Även jag vill tacka för svaret.Vi ställde dessa frågor till statsministern, eftersomhan hade gjort det uttalande i somrefererades i , söndagen den 13januari.Även om kommunikationerna i vårt land är ojämntspridda -- som vi också har påpekat i motiveringentill våra frågor -- är de dock inte sämre än attuttalanden som görs i når ocksåVärmland. Detta har naturligtvis föranlett att dethar ställts en del frågor till mig, vilket inte är såkonstigt, eftersom anslagen till länunder är ungefär hälften avanslagen till vägbyggande under tidigaretioårsperiod. Följden har blivit att det bara finns ettobjekt som ryms inom tioårsperioden. De andraobjekten har fått skjutas upp.Kommunikationsfrågorna är viktiga också för attandra infrastrukturåtgärder skall kunnagenomföras. Infrastrukturfonden skall användasinte bara till vägar utan även till andra typer avinvesteringar -- jag tänker då på järnvägar, en delkultursatsningar, turistsatsningar och en mängdåtgärder som är nödvändiga för att ett län somVärmland skall kunna utvecklas och få en bättrenäringsstruktur.Jag hade hoppats att få statsministerns ord på atttidningsuppgiften var felaktig. Det kan jag inte få,eftersom det är kommunikationsministern somsvarar. Men jag förmodar attkommunikationsministern ändå har något beskedfrån statsministern om att man inom regeringen ärense om att man inte har gjort några sådanautfästelser till Stockholm.Anf. 44 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är nästan rörande att entidningsrubrik kan få en så väldig fart på ett antalcenterpartister från olika delar av landet att de vidsamma tillfälle tvingas förena sig i ungefär sammafråga till statsministern. Möjligen kundekommunikationerna inom förbättrasnågot.Den fråga som ni vill diskutera med mig äregentligen ställd för . Regeringenkommer att lägga fram en proposition, därinfrastrukturfonden och användningen av dessmedel presenteras. Jag har redan svarat på dendirekt ställda frågan, och jag vill uppmana Per-OlaEriksson och övriga oroade på dencenterpartistiska bänken att läsa svaret en gång till.Det är ett klart och tydligt svar på den fråga somhar ställts.Infrastrukturfonden skall vara ett medel att sättafart på byggandet när det gäller infrastruktur, dvs.vägar och järnvägar. Det handlar om att rusta uppSverige, att bygga landet.Minst 20 miljarder kronor anvisas utöver ordinariemedel.