prot · GE09114 · 1991-05-17 00:00:00 — skulleAlmnäsetablissementet avvecklas.Vi kan konstatera att synen påAlmnäsetablissementets betydelse ochförutsättningarna för att lämna detta delvis harförändrats sedan frågan ursprungligen väcktes år1987. En större osäkerhet råder t.ex. om hur mångavärnpliktiga som skall utbildas och med vilkeninriktning. Det råder också osäkerhet omutvecklingsmålen för arméns framtida krigs- ochfredsorganisation. Inför de överväganden häromsom behöver ske i anslutning till 1992 årsförsvarsbeslut, torde det enligt utskottetsuppfattning vara en fördel att också kunna merförutsättningslöst värdera ett möjligt framtidautnyttjande av Almnäsetablissementet.Det sagda innebär att det är angeläget med ensamlad genomgång av utbildningsbehoven iStockholmsområdet och att dessa vägs motbefintliga resurser för utbildning m.m.När det gäller marinförbanden anförförsvarsministern att det är angeläget ochnödvändigt att kraftigt reducera marinenslednings-, bas- och underhållsorganisation för attuppnå balans mellan stridande och understödjandeförband. Den påbörjade omstruktureringen bördärför fullföljas. I avvaktan på ytterligare underlagom helikopterorganisationens framtida utformningbör investeringar för helikopterdivisionen i Säveinte göras.Kravet på operativ förmåga i olika avseendenbehöver ytterligare övervägas. Därför bör beslutom inriktning avseende nya ytstridsfartyg ocksåanstå till försvarsbeslutet 1992.I fem motioner lämnas förslag som berör de marinastyrkornas basering eller förbandstilldelningen tillde olika marinkommandona.Vi anser att det i första hand ankommer påöverbefälhavaren att fördela disponibla resursermed hänsyn till bl.a. beredskapskrav ochutbildningsmässiga förutsättningar. Utskottet anserdärför att inte skall uttala sig omspecifika fartygs- eller helikopterförbandsbasering. Inte heller bör några uttalanden nu görasi organisatoriska eller andra frågor av det slag sommotionärerna tar upp och som kan komma attprövas och fattas beslut om i 1992 årsförsvarsbeslut.Ubåtsskyddet är en av de verksamheter som enligtföredragande statsrådet bör prioriteras. Utskottethar ingen annan uppfattning. Behovet av en utökadubåtsjaktkapacitet och de resursanspråk en sådankan ställa bör dock vägas mot andra angelägnabehov inför ett ställningstagande i nästaförsvarsbeslut.Det torde även bli nödvändigt att genomförastrukturella förändringar i flygvapnet. Underlag försådana beslut saknas men bör tas fram inför nästaförsvarsbeslut år 1992.Flygstridskrafternas höga initialeffekt föreslåsbehållas och uthålligheten så långt möjligtförbättras. Luftförsvarsförmågan bör prioriterasoch incidentberedskapen upprätthållas pånuvarande nivå.När det gäller vapenutvecklingen förordarförsvarsministern att ställning tas till anskaffning avnya radarjaktrobotar i det kommandeförsvarsbeslutet.Flera motioner behandlar frågan om behovet avjaktdivisioner, främst med flygplan J 35 Draken. motion om försvar förordas sålunda attminst ytterligare en jaktdivision organiseras förluftförsvaret av Skåne.Av det sagda framgår att motionärerna inte kanacceptera att flygdivisioner kaderställs på det sättsom försvarsministern sanktionerat. Erfarenhetenvisar nämligen, enligt motionärerna, attflygförband inte lämpar sig vare sig som kader- ellermobiliseringsförband, och besparingseffektenskulle inte stå i rimlig relation till effektförlusten avatt inte ha alla flygplan flygande. Speciellt allvarligtbedöms detta vara i en tidig krisutveckling.En motsatt uppfattning ger motionärerna uttryckför i motion Fö8. Frågan omkaderställning av flygförband och användning avreservpersonal anses ha kommit i ett nytt lägegenom forskningsrön som anger att erfarna förarekan återinflygas efter det att deras tjänstsom stridsflygare har upphört.I motion Fö7 från förordas ettförsvarskoncept som i avgörande delar skiljer sigfrån det nuvarande. I samklang med uppfattningenom denna annorlunda försvarsutformning föreslåsatt flygvapnet skall inleda en avveckling avflygflottiljer och begränsa flygverksamheten, vilketbedöms kunna leda till en besparing på 500 milj.kr.Utskottet har tidigare anfört att det inte kan ställasig bakom den förändrade försvarsstruktur som gesförord i motion Fö7. bördärför inte heller bifalla motionens yrkande 23 omatt bl.a. påbörja en avveckling av flygflottiljerna.Herr talman! Hur ser det då ut inomförsvarsindustrin? Utskottet konstaterar att deninriktning som redovisas i propositionen avseendedet försvarsindustriella området näraöverensstämmer med den rapport som utarbetadesav en arbetsgrupp knuten till försvarskommitténmed uppdrag att för kommitténs räkning utarbetaförslag till inriktning av försvarsindustripolitikeninför det långsiktiga försvarsbeslutet.Kännetecknade för denna inriktning är framför alltde hårdare prioriteringskrav från statens sida somföljer av den tekniska och ekonomiskautvecklingen och behovet av öppenhet för ettutvidgat samarbete mellan svensk och utländskförsvarsindustri. Det senare är en följd både av våraegna svårigheter att bibehålla hittillsvarandeförsvarsindustriell mångfald och av de allmännainternationella tendenserna till integration ochsamarbete, inte minst inom detta område.Utrikesutskottet gör i sitt yttrande, med hänvisningtill sin årliga granskning av ärenden rörande exportav krigsmateriel från i samband medbehandlingen av regeringens skrivelser omkrigsmaterielexporten och hithörande motioner,bedömningen att ifrågavarande avsnitt ipropositionen inte strider mot de riktlinjer försvensk krigsmaterielexport som hargodkänt.Försvarsutskottet delar utrikesutskottetsuppfattning om vikten av att den svenskaförsvarsindustrins behov av närmare samverkanmed utländsk industri görs till föremål för ennoggrann prövning med beaktande också avneutralitetspolitiska aspekter. Utskottet delarockså försvarsministerns bedömning, som näraöverensstämmer med inriktningen i 1987 årsförsvarsbeslut, att det från försvarspolitiskautgångspunkter är av vikt att sådana betingelser förutlandssamarbetet kan skapas -- genom tillräckligtklara ställningstaganden från statsmakternas sida --att en livskraftig svensk försvarsindustri kanbevaras inom sådana sektorer där det även underrådande och framtida förhållanden kan bedömasförbli ett vitalt nationellt intresse att bibehållakompetensen.Herr talman! Avslutningsvis vill jag understrykavikten av att försvars- och säkerhetspolitikskall vara väl förankrad i folkdjupet genom attmänniskorna görs delaktiga i verksamheten.De skillnader som kommer till uttryck i motioneroch reservationer är enligt min mening -- medundantag av det som kanske framföralltmiljöpartiet och till viss del står för --marginella, medan däremot grundsynen på ochinriktningen av försvars- och säkerhetspolitikendokumenterar en stabil och bred uppslutningbakom den av regeringen förordade och avutskottet föreslagna inriktningen av åretsförsvarsbeslut.Herr talman! Med det anförda som grund yrkar jagbifall till utskottets hemställan i samtliga punkter.Låt mig sedan övergå till att något kommentera desynpunkter som mina högt värderade kollegor iutskottet gett uttryck för.När det gäller utredningsarbetet har det från någrahåll sagts att det betraktas som ett stortmisslyckande att försvarskommittén kunde arbetafärdigt och lägga en grund för ett försvarsbeslutredan detta år. Vi kan kanske vara eniga om det.Men jag är inte riktigt sams med er om att ensidigtlägga skulden på ellersocialdemokraterna. Det fanns ingen större viljafrån partiledarna som företrädde de borgerligapartierna att medverka till samtal kringförsvarspolitikens inriktning som grund för ettfemårigt beslut. Jag tycker att det är viktigt attnotera att de beskeden ändock bidrog tillsvårigheterna att arbeta vidare med målsättningenatt lägga en bra grund för ett försvarsbeslut redan iår.Jag kan också påminna om att den beredning somskulle genomföra och verkställa de kvarvarandeuppgifterna försvarsbeslut kapsejsade pågrund av ovilja från vissa partier att delta i detarbetet.Hur är det med försvarspolitiken rent allmänt omman tittar på det som framgår av reservationernaosv.? Låt mig peka på ett par saker. Jag uppehållermig framför allt vid de ekonomiska ramarna och tilldem knyter de förväntningar som kan dras av desynpunkter som tidigare talare har gett uttryck för.Det synes ganska svårt inom de för oss näraligganderamarna, dvs. de av och centernföreslagna uppräkningarna, att ge utrymme för enförsvarspolitik som i samklang med ArneAndersson i Ljungs och äskandeskulle ge utrymme för någon större samhörighetoch samförstånd om ett borgerligt försvarspolitisktalternativ till den försvarspolitik som förs.Däremot är det helt uppenbart att närheten mellanoss och ger större utrymme församförstånd om merparten av innehållet iförsvarspolitiken. Man ser dessutom att vi i denstrukturella uppbyggnaden står betydligt närmarevarandra än vad man kan bedöma att folkpartietoch t.ex. gör. syn på enfortsatt stor militär organisation har ocksåbetydande svårigheter framför sig i en diskussionom en ändock för deras del förhållandevis smalram.Vi har belyst funderingar som i spåret av Gulfkrigetskulle påverka ett kommittéarbete och ettförsvarsbeslut . Självfallet måsteerfarenheterna av utvecklingen, både den långaoch militära uppladdningen men också krigetsutveckling, vägas in när man skall strukturera ettnytt svenskt försvarsbeslut men också läggagrunden till en annan struktur av det militäraförsvaret. Det finns anledning att noga studerabåde det politiska spelet kring krigsutvecklingenmen också den tekniska utvecklingen, som starktavgjorde hur förloppet ändock ledde fram till ettmycket kort krig med en klar seger för dem somföreträdde FN-grupperna.Vidare ställdes frågor som rör detaljer iförsvarsbeslutet. Man kan alltid diskutera några avdem. Låt mig uppehålla mig vid ett par av dem.Kerstin diskuterade pliktlagstiftningen. Viär nu på väg att se över frågan. Vi kan i närasamförstånd mellan oss och andra partier se överdet som jag vill beteckna med ett samlat begrepp,nämligen personalförsörjning för totalförsvaretssamlade behov av personella resurser. I detsammanhanget måste naturligtvis inriktning, behovav numerär, utbildningstidens längd osv. vägas inför att på bästa sätt svara upp mot behovet.Jag noterade att mycket vänligttackade för ett fint samarbete i utskottet under ettantal år. Jag har den bestämda uppfattningen attdet samarbetet har lett fram till en mycket finstämning i utskottsarbetet, en stor öppenhet ochmöjlighet att föra resonemang i sakfrågor, även omvi till slut kanske inte har varit helt överens om denslutgiltiga bedömningen av försvarspolitikensekonomiska utrymme och inriktning.Jag vill framföra ett varmt tack till kamraterna föralla de år jag har haft möjlighet att arbeta iutskottet. Det är en fin stämning i utskottet. Jaghoppas att de som fortsätter arbetet tar vara på dengrunden och ser till att den medverkar till bra ochkloka försvarsbeslut åren igenom.Till slut en kommentar kring de partier som merapåtagligt avviker i sin inriktning avförsvarspolitiken. vill på käcktmiljöpartistiskt sätt med morötterna i högsta huggge sig på fienden. Men han bibehåller i grunden enviss struktur med ett försvar som är anpassat tillmiljöpartiets synsätt om hur försvarsstrukturenskall se ut. Men jag tror att det ändå är någotförhastat att avhända sig det skydd som ettverkningsfullt och kraftfullt flygvapen ändå utgörmed möjligheten att mobilisera denmorotsförsedda armén. Det är värt att övervägafrågan.Jan Jennehag gav ett bra besked om vänsterpartietssynpunkter när det gäller försvarsekonomin. Det ärhedersamt när säger att det kommeratt bli betydande svårigheter att minskaförsvarsramen utan att det leder tillkatastrofala effekter. Det är bra att ha denklarsynen. tycker jag att det är värdefulltatt i grunden står upp för ettsvenskt försvar med en inriktning som framför alltsyftar till att bibehålla vår politiska handlingsfrihetoch möjligheten att utveckla vårt eget land på bästasätt.Anf. 10 i ()replik:Herr talman! Jag har några små anmärkningar ianledning av inlägg. Om denknappa repliktiden medgav det skulle jag kunnaläsa litet i den proposition som med. Det är alldeles uppenbart attregeringen ger uttryck för oro för en lång rad sakersom inte är särskilt tillfredsställande. Jag skall inteta tiden i anspråk för att återge vad som står ipropositionen, men det går att läsa vidare med deninriktning jag nämnde. Man finner då att detta äregentligen produkten av oförändrad ekonomi, avdet enkla skälet att det finns detaljer inom försvaretsom vi inte kan påverka. Det gäller bådepersonalens lönehistorier och de kronor som våravärnpliktiga alltid tycker är för få. Även depengarna påverkar. Men inom oförändrad ram,mina vänner, påverkar de såväl materialdelen somprodukter av hela verksamheten, nämligenövningstiden. Så fungerar oförändrad ekonomi.Det är alldeles uppenbart att om regeringen harbundit sig så hårt som faktiskt har skett föroförändrad ekonomi, då kan jag nätt upp inteanmärka på att regeringen inte har någon annanutväg än att krympa organisationen för att på detsättet kortsiktigt vinna möjligheten att bibehålla enmera säker struktur på det som finns kvar. Det ärenligt moderata samlingspartiets mening ingen bralösning. Därför förordade jag i mitt anförande såvälökade medel som organisatoriska förändringar.Hur var det med det s.k. misslyckandet, RolandBrännström? Varför böka särskilt mycket i det?Det blir litet långsökt att skylla på partiledarna. Omjag minns rätt -- vilket jag tror att jag gör --träffades partiledarna en av idecember. Med andra ord var det precis vid den tiddå det för alla initierade var uppenbart att sedan enmånad eller två var kommittéarbetet underupplösning.Det går att filosofera över varför det blev så. Denenklaste lösningen är att ni socialdemokrater intehar blivit uppmärksammade på att situationen inteär sådan som den har varit att nihar kunnat bestämma er för en försvarsstruktureller en politik över huvud taget. Ni utgör ettvanligt stort parti numera, och ni är beroende avandra partier. Ni behärskar fortfarande inteförmågan att ställa er i ledet och anpassa er tillsituationen. Det har vi andra tränat oss på. Vi ärganska bra på det. Det kallas föraktfullt att vi måstekompromissa. Det måste ni också göra i densituation som råder.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att det var bra närRoland kom dragande medpartiledarna när det gäller försvarskommittén. Jagtycker inte att man skall ifrågasätta vår förmågasom ledamöter att företräda våra partier ikommittén. Vi hade kunnat klara ut dessa frågor,men det var interna socialdemokratiskamotsättningar som torpederade arbetet. Så ser jagsituationen som ledamot av kommittén.Roland säger att vi har en samsyn iförsvarsfrågan. Ja, visst. Men vi från folkpartietliberalerna har inte ändrat oss så mycket. Vi harvälkomnat närmandet från socialdemokraterna. Ensamsyn kan säkert lösas på samma sättmed att våra borgerliga bröder hinns upp avverkligheten. Det är bra att det sker en översyn avpliktlagarna. Vi beklagar att det inte har sketttidigare. Förvisso har det funnits möjligheter attbifalla våra yrkanden tidigare. Det är justsenfärdigheten som är ödesdiger. Den utredningsom nu skall börja arbeta under RolandBrännströms ledning, vilket är bra, gör atttidsplanen kanske torpederar möjligheterna att tatill vara saker och ting inför försvarsbeslutet -- omdet fattas -- som borde komma till nytta.Därför är det en förhoppning att man delar upputredningen, så att man med delbetänkande lämnarförslag som kan gynna försvarsbeslutet.När det gäller senfärigheten tycker jag verkligen ändå kan fortsätta att beklaga den när detgäller direktrekrytering av värnpliktiga förtjänstgöring i civilförsvaret. Därvidlag borde manha kunnat gå vidare utan att invänta principbeslut iutredningen.Anf. 12 i (c)replik:Herr talman! Jag delar av det säkerhetspolitiska läget och denutveckling som varit, men jag delar inte hansslutsatser. Han drar alldeles för stora växlar pådetta för framtiden.Vem har skulden till att försvarskommittén föll?Roland vill att vi skall dela den skuldenpå många. De som har det största ansvaret är ju desom leder en sådan här kommitté. Jag tyckte nog,liksom andra talare här, att det de sista månadernasåg ut som om detta inte skulle gå. Sedan komkrispaketet, och man skulle spara också påförsvarssidan. Det var då som man från de andrapartierna sade att nu får det vara slut på det hela.Därefter kom partiledarna in. Jag vill nog läggaansvaret på socialdemokraterna i det här fallet.Vankelmodet tog över, och allmän oreda rådde.Herr talman! Inte med ett ord nämnde RolandBrännström den typ av beställningar som har gjortsav Haubits 77 B och Ubåt 90 . Jagvill fråga: Tycker att det är rättatt man gör på detta sätt, att man gör så storabeställningar, som är så kapitalkrävande, inom denram som redan finns? Vad har man för nytta avbeslut om det inte är någon mening med att degenomförs? Så mycket annat får ju stå tillbaka i dethär fallet.Sedan till talet om nivåer som de olika partiernahar. Det finns en samsyn hos ,och om att det behövsmera resurser till totalförsvaret. Det är kanske storskillnad mellan de olika partierna, men detta måsteman i så fall diskutera. Jag menar att det är en brabörjan, en bra utgångspunkt, att vi anser att detbehövs mera resurser.Anf. 13 () replik:Herr talman! Det verkade nästan som en suck avlättnad från när hankonstaterade att vill ha ett militärtförsvar. Ja, det är inte förvånande. Man behöverbara gå tillbaka till historien. När vi har varit med iriksdagen har vi haft synpunkter på det militäraförsvaret. Men att det skall vara en militärkomponent har funnits med och kommer, somvärlden nu ser ut, att finnas med ett bra tag till. Vivill alltså inte ha en ensidig svensk avrustning, menvi vill ha en nedrustning som kan medverka till denprocess som vi önskar.Sedan finns det naturligtvis olika åsikter omutformningen av försvaret, framför allt när detgäller synen på pliktlagen, hur man kan utnyttjavärnpliktiga och vilka förmåner de skall ha. Det ärju inte uttryck för hänsyn till de värnpliktigas behovi och för sig eller uttryck för någon positivuppfattning om deras insats, när vi skall sparapengar på att ha låga dagersättningar, dåligareserförmåner och över huvud taget en situationdär vi inte tar de medel som finns för att underlättaoch göra tiden i militärtjänst mer positiv än den äri dag för väldigt många.När vi menar att vi måste inrikta oss på att göraorganisationen mer ekonomisk och att vi skall sparapengar, så gäller det inte dem som är tvingade attdelta i det här systemet, utan för dem skall vikontinuerligt införa förbättringar. Man kan alltsåkonstatera att det i synen på det militära försvaretfinns betydande skiljaktigheter när det gäller fleradelområden.Anf. 14 () replik:Herr talman! rekommenderaross att hålla ett visst flyg för att försvaramorötterna. Jag börjar ana hans tankegångar. Vardet inte så att man i tidigare morotsodling användefotogen som ogräsbekämpningsmedel? Fotogen lärockså användas i flygplan som bränsle. Kan detmöjligen finnas någon koppling här? För att klaradet hela skulle det vara bättre att användafotogenen direkt till morotsodlingarna.Skämt å sido -- visst behövs det ett visst flyg. Menvad vi menar är att det behövs förgränsövervakning. Vi behöver relativt snabba plan.Den gamla Draken skulle kunna duga ganska braför gränsövervakning i fredstid och för t.ex.incidentberedskap. har vi också denmisslyckade , som aldrig kunde exporteras.Men vi kanske kan livstidsförlänga den litet.Vår poäng är att det blir alldeles för dyrt för ett litetland att försöka ha lika avancerade stridsfarkostersom en stormakt. Och har vi inte det, så kan visedan inte använda farkosterna i en reell situation;det har vi sett av Kuwaitkriget.Därför menar vi att det vore smartare att i ställetlägga pengarna på bättre vapen, bättre robotar somär baserade på civila farkoster, mark- ellersjöbundna. Vi kan t.ex. satsa på helikoptrar, somgår att använda både civilt och militärt, för attträngtrupperna skall kunna transportera utförnödenheter, såsom vi har exemplifierat, och ta insjuka och skadade. Vi har ingenhelikopterindustri i . Men jag har talat litetmed Flygmotor om detta, och där är man intealltför främmande för sådana här lösningar.Jag tror att vi skall vara litet kritiska när det gällerflyget. Det var bra ; har varitframstående. Men det finns en ände på allutveckling. har man på flygutvecklingsområdetkommit så långt att man får sätta in oerhört mycketpengar för att få ut någon liten ytterligare effekt,och det har vi inte råd med. Låt oss välja alternativavägar!Anf. 15 ()replik:Herr talman! Jag vill göra ett par kommentarermed anledning av de synpunkter som har framförtsefter mitt anförande.Det är självklart, i , att detförsvar vi nu redovisar som mellanårsprodukt ocksåär en produkt av den ekonomi som råder. Det voreju märkligt annars, för det går inte gärna attpresentera en disharmoni mellan de två delar dethär gäller. Så långt vi har kunnat åstadkomma ärdet en planering för att 1992 återkomma med entotal översyn och en inriktning av ett långsiktigtförsvarsbeslut.Både och harbeklagat att jag drog in partiledarna i resonemangetom kommittéarbetet. Men de var förvissoinblandade. Jag kunde i alla fall inte avläsa att detangavs någon stor ambition från deras sida för attkommittén trots svårigheter skulle försöka ta sigfram till ett underlag för ett beslut redan i år.Alldeles utan delaktighet var de nog ändå inte.Sedan är det självklart att också vi som hade bådeordförandeskapet och majoriteten i den härkommittén har ett stort ansvar. Jag har inte försöktavhända mig ett sådant ansvar, men jag anser ändåatt det är rimligt att vi delar ansvaret med varandra.När det gäller den tänkta översynen av pliktlagarnaär det i alla fall min ambition att så långt möjligttappa av synpunkter som kan vara till nytta för ettbeslut . Men jag tror också, utan attalltför mycket ge mig in i något detaljresonemang,att det kan vara värdefullt, även för den kommittésom jag skall leda, att se vilka effekter som kommerut av ÖBs synpunkter och vad som kankomma fram av en konstellation i riksdagefter valet . Det är kanske inte alldelesbetydelselöst.Ingvar i talar om vankelmodoch oreda. Nej, jag vill bestämt hävda att det intevar fråga om det, utan att det var fråga om en realanpassning till den verklighet som gäller för ettansvarsfullt parti i regeringsställning -- att hanterasakfrågor inom de ramar som man disponerar. Attdet sedan kunde leda till att det uppfattas somnågot svårt att komma till beslut är en annan sak.De materielbeställningar som gjordes för att manskulle upprätthålla kompetens och kunskap avsågsändå ligga inom de ramar som var anvisade, och deskall rimligtvis leda till att den som får uppdragetser till att annat går ut ur dessa ramar för attmöjliggöra att de prioriterade beställningarnafaktiskt verkställs.Till kan jag säga att jag respekterarvänsterpartiets synpunkter kring behovet av ettmilitärt försvar. Det är också bra om detharmonierar med den säkerhetspolitik som vi allaär överens om.Anf. 16 i ()replik:Herr talman! Tyvärr får försvaret egentligen,, bli en produkt av ekonomin,utan det skall vara en produkt av vår målsättningför försvaret. Vi har råd att ha ett försvar för devitala tillgångar som vi vill värna. På den punktenhar vi, , utomordentligt olikasyn på försvaret, och jag kommer att försöka attarbeta i enlighet med min syn.Med talmannens benägna tillstånd övergår jag nufrån att vara en moderat representant iförsvarsdebatten till att för varautskottsordförande.Som och redanhar sagt lämnar några högt värderade ledamötersnart försvarsutskottet. Det är ,, och som har i varje fall planerat att avgåfrån utskottet.Jag vill ta tillfället i akt att säga, oaktat deutomordentligt stora meningsskiljaktigheter som vihar om försvaret, att ledamöterna i utskottet bär pågoda mänskliga kvaliteter. Jag har förstått attledamöterna i vårt utskott har en utomordentligrespekt för varandras personer. De både känneroch ger uttryck för glädje över varandra.