prot · GF0948 · 1991-12-18 00:00:00 — Det tycker jag är ett enkelt och självklartförfaringssätt, som vi i andra sammanhang iriksdagen brukar bekänna oss till.Anf. 227 (nyd):Herr talman! Jag tycker att vi tar vårt ansvar. Detär många som vill sätta in en katalysator i engammal bil. Men om de gör det går inte bilenigenom besiktningen. Då blir det körförbud påbilen. Det är inte alltid så lätt att följa reglerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §. )17 § Tilläggsbudget I inomfinansdepartementets områdeFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU 6 Tilläggsbudget I inomfinansdepartementets område (prop. 1991/92:25delvis).Anf. 228 ():Herr talman! I betänkande nr 6 behandlarfinansutskottet förslag på tilläggsbudget I. På grundav det rådande sysselsättningsläget under vinternoch är det nödvändigt att tidigareläggavissa statliga investeringar och anläggningsarbeten.Utskottet föreslår ett reservationsanslag på 950milj.kr.I en reservation som är fogad till betänkandet harvi socialdemokrater föreslagit att 50 miljoner av detföreslagna anslaget bör användas förtidigareläggning av investeringar i samlingslokaler,och dessa 50 miljoner skall finansieras medbudgetmedel.De 900 milj.kr. som återstår till investeringar ochanläggningsarbeten bör tillställasbyggnadsstyrelsen genom att styrelsens kreditramvidgas med 900 milj.kr.I betänkandet konstaterar utskottet i sin helhet attdet inte finns någon motivering i propositionen,varför vissa statliga investeringar ochanläggningsarbeten skall finansieras direkt överstatsbudgeten och inte genom lån iriksgäldskontoret. Detta är anmärkningsvärteftersom tidigare enhälligt har beslutatatt bemyndiga att få uppta låndirekt i för att finansierabyggnadsinvesteringar. Detta beslut gäller från den1 juli 1990.Tidigareläggningen av investeringarna är ennödvändig åtgärd, och denna omfattning är vadsom minst krävs. Det vi tvistar om ärfinansieringen. Det finns ett tidigare beslut iriksdagen om hur finansieringen skall ske.Regeringspartierna stod bakom detta beslut. Vireservanter ser inget skäl till att frångå dettaprincipbeslut.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen som är fogad till finansutskottetsbetänkande nr 6.Anf. 229 ():Herr talman! betänkande nr 6behandlar ett okomplicerat ärende. I en besvärligsysselsättningssituation brukar vi bl.a. ta chansenatt använda en del av våra medel för att stärkasysselsättningen till att tidigarelägga investeringar.Så gör vi nu också.Skälet till att vi inte finansierar medhjälp av upplåning från riksgälden beror för detförsta på att det skulle åsamka byggnadsstyrelsenextra kostnader. För det andra är ungefär entredjedel av de åtgärder som föreslås inte attbeteckna som investeringar utan mer somutrutningsanslag, och för det tredje är det bråttom.Utskottsmajoriteten och reservanterna skiljer sigpå den punkten och på en ytterligare punkt somSonia tog upp. Det gäller 50 milj.kr. ianslag till s.k. samlingslokaler. Vad vi förstårhandlar det främst om stimulanser för att bygga flerFolkets hus. Det tror vi inte stimulerar tillväxten iSverige.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 230 ():Herr talman! säger att det ärbråttom, och vi är överens om att pengarna skall såfort som möjligt användas för tidigareläggning avinvesteringarna.Men det verkar som om regeringen har haftbråttom med propositionen. Man har inte på någotvis talat om varför man lägger detta förslag ochvarför man frångår ett tidigare regeringsbeslut. Detär en sak att hänvisa till att en tredjedel avkostnaderna går till utrustning och liknande, dvs.30 %. Å andra sidan är det som går tillinvesteringar, som skulle ske med hjälp avupptagning av lån i riksdgäldskontoret.Jag tycker fortfarande att jag inte har fått någonnöjaktig förklaring till varför man inte ens ipropositionen kunde nämna något om detta. Denär mycket tunn.Anf. 231 ():Herr talman! Förklaringen är mycket enkel. Det ärklart att det är bråttom när en ny regering tar överansvaret för en exploderande arbetslöshetskrisskapad av dålig socialdemokratisk ekonomiskpolitik. Det väsentliga och viktiga är inte antaletförklaringar i olika förslag från regeringen ipropositioner, utan det är att någonting händersnabbt för att ta hand om det ni har ställt till med.Anf. 232 ():Herr talman! Om vi skall ha en diskussion om vemsom har ställt till och hur dålig ekonomin är, trorjag att talmannen skulle bli besviken på oss. Jagtänker inte ge mig in i den diskussionen.En stor del av de 50 milj.kr. skall gå till bygdegårdaroch inte till Folkets hus.Jag vill understryka att vi socialdemokrater, precissom utskottsmajoriteten, anser att det med hänsyntill arbetsmarknadsläget är mycket viktigt med entidigareläggning av investeringarna. Det hade funnits skäl att redovisavarför man frångår ett enhälligt beslut som harantagits tidigare. större delen av dessa pengar skallanvändas till investeringar.Anf. 233 ():Herr talman! Jag håller med ihennes uppfattning om talmannens inställning tilllängden av debatten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §).18 § Tilläggsbudget I inom civildepartementetsområdeFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU7 Tilläggsbudget I inomcivildepartementets område (prop 1991/92:25delvis).Anf. 234 (nyd):Herr talman! Detta ärende handlar om ytterligaremiljoner till folk- och bostadsräkningen av år 1990.Vi är alltså inte färdigräknade än.I den här kammaren skall det talas -- i regel alldelesför mycket -- om miljarder.8,8 miljoner och 8,2 miljoner och andra belopp somdessa är väl ingenting att bråka om. Typiskt NyDemokrati, har det mumlats i korridorerna.Vi tackar för komplimangen. Det är nämligentypiskt för Ny Demokrati.För att uttrycka sig på ett folkligt, burleskt sätt, somi varje fall skulle nå fram till frånvarandecenterpartister, skulle man kunna säga att man inteskall kasta pärlor för svin. Då detta inte är ett mötei jordbruksutskottet, beklagar jag om uttrycketirriterar de riksdagsledamöter som redan haranmärkt på att vi har använt för många djur idebatten. Det har nämligen förekommitkrokodiler, strutsar, elefanter och även grisar.Jag har aldrig riktigt förstått vad protesternahandlar om, om det är för att skydda djuren ellerom det är för att skydda riksdagsledamöterna.På ren prosa: Folk- och bostadsräkningen var ettgrovt slöseri med skattebetalarnas pengar.Myndigheten låter nu meddela att den i folk- ochbostadsräkningen 1990 oväntat lågasvarsfrekvensen inneburit kostnadsökningar pånära 9 milj.kr. Detta kallas på vanligt språk för enblåsning. Varför skulle vi nu lägga ännu mer pengarpå att kränka medborgarnas identitet? Eller menarvi att skattebetalarna själva, för det är de som alltidbetalar, skall betala igen för ännu ett varv avsnokande i deras privatliv?I personnumrens land är vi faktiskt redan räknade.Vi vet var vi bor och vi har faktiskt inte byttkakelplattor heller, om det är det man är rädd för.I , menar jag, måste vi beivra slöseri medandra människors pengar. Det är alltid mycket lättatt vara elegant med andras pengar. Men vi sysslarhär med andras pengar. Vi måste beivradetta.Vi måste också beivra onödiga dumheter och,tycker vi inom Ny Demokrati, allt snokande imänniskors privatliv.Jag yrkar alltså bifall till reservationen avseendeAnslaget C 15.Anf. 235 ():Herr talman! Det kan inte vara obekant, inte ensför , att vi från borgerligt håll harvarit mycket kritiska till genomförandet av folk-och bostadsräkningen. liberalerna sadeockså nej när beslutet om den fattades i dennakammare.När debatterade frågan -- dåhandlade det om anslagsframställning -- framfördede borgerliga reservanterna uppfattningen att FoBskulle förekomma högst , inte som nuvart femte år. Denna tidsintervall ligger också väl ilinje med vad som gäller internationellt.I samma reservation, , framhöllsockså att den genomförda folkräkningen varonödig, att den utgjorde ett exempel på överdriveninsamling av personliga uppgifter, där den enskildesintegritet blev ifrågasatt.Vi är alltså, herr talman, mycket kritiska mot attfolk- och bostadsräkningen över huvud tagetgenomfördes. Men att , som föreslå, helt avstyrka de omfördelningar avanslaget som här föreslås, skulle innebära att detarbete som har lagts ned till dryga kostnader,det håller jag med om, har gått helt förlorat. rördet sig nämligen om slutbearbetning av detinkomna materialet. Det handlar alltså inte om attge SCB några extra pengar, utan om tillstånd attomfördela mellan verksamheter och år.Kommunerna, som har ålagts att samla inmaterialet, i vissa kommuner under protester,skulle verkligen bli dubbelt snuvade om vi stoppadedet fortsatta arbetet med FoB 90. De skulleverkligen, för att använda ord,bli blåsta.Först får alltså kommunerna betala bortåt 80milj.kr. av den totala kostnaden på 180 milj.kr. IMalmö, som jag kommer ifrån, handlar det om 3milj.kr. Sedan får man inte ut något av de härmiljonerna, inga uppgifter, ingen bearbetadstatistik. Det är väl ändå inte rimligt, IanWachtmeister?Ian sade själv att de ökadekostnaderna har åsamkats på grund av att man intehar fått in uppgifterna. Det krävdes påminnelser,med tryckande av nya blanketter till 550 000personer. Det kostade sammanlagt 8,8 miljoner.Den civila olydnaden blir i detta fall en extrakostnad, som vi i den här församlingenförhoppningsvis har i åtanke när nästa FoB skalldiskuteras.Herr talman! För kammarens kännedom kanskejag kan nämna att har besvarat frågorna,dvs. 6 783 000 personer. har med andra ordinte svarat. Motsvarande siffra var 1,2 %.Det största bortfallet fanns i , i . I vissastadsdelar i , måhända därnämnde man bor, är bortfallet . Men detfinns mer laglydiga personer. I många komunerligger svarsfrekvensen på 98--99 %.Herr talman! Denna FoB har kritiserats. Jag harfull förståelse för kritiken. Räkningen hade aldrigbehövt genomföras. I detta avseende är vi överens.Min entusiasm inför att försvara FoB 90 är alltsåytterst begränsad. Men har den genomförts ochskall rimligen också slutföras. Jag yrkar därförbifall till hemställan i FiU7, där utskottsmajoritetenstöder regeringens förslag till omfördelning avmedlen.Anf. 236 (nyd):Herr talman! , om det var i ,där jag bor, som inte ställde upp på detta,utan idkade civil olydnad, skulle jag vara myckethedrad. Jag konstaterar med glädje att tidigare1,nu har blivit . Men om man försöktegöra om denna räkning igen, skulle nog siffran bli10 % över hela landet.Om man gör ett misstag, säger man alltför ofta: Ja,ja, det är ett misstag, men vi skall fortsätta i allafall. Vi måste kasta in mer pengar. Man kastar godapengar efter dåliga. Som jag sade förut är det lättatt hålla på med detta när det är andras pengar. Jagtycker fortfarande att det är lika fel. Jag tyckerockså att det är bra att fortsätter att varaliberala, dvs. står upp för den mänskliga frihetenoch integriteten.Mitt yrkande står självfallet kvar och stärksegentligen av det som föregående talare sade. Manvar alltså på många håll emot denna folk- ochbostadsräkning från början. Jag hoppas att detinte blir aktuellt att besluta om en ny sådan. Dåkommer vi att bli rätt många som säger nej.Anf. 237 ():Herr talman! Nej, , vi skall inte hanågon ny folk- och bostadsräkning, precis som jagsade. Men vi måste rimligen få slutföra den som vihar samlat in material till. Jag kan bara se till minegen kommun, där vi pressade fram dessa tremiljoner. Skulle vi då i slutskedet inte kunna få utnågot av det? Det tycker jag inte är ett rimligtresonemang.Jag delar kritiken mot att folk- ochbostadsräkningen har genomförts. Det sätt somman genomförde undersökningen på kunde havarit annorlunda. I det avseendet är vi helt överens.Men att i det här läget helt stoppa arbetet, vore attverkligen snuva kommuner på pengar och deinsatser som man har gjort.Anf. 238 (nyd):Herr talman! Jag tycker att man skall använda sigav det material som finns. Det blir ett ungefär likadåligt och ointressant resultat som om man får detkompletterade materialet.Det finns någonting som heter garbidge in,garbidge out, vilket betyder skräp in, skräp ut. Detkommer att bli resultatet även av den härundersökningen.Anf. 239 ():Herr talman! Jag delar inte den uppfattningen. Jagtycker att det är alldeles orimligt att man skall slösamed pengar på det viset, både i våra kommuner ochi den här kammaren. De 180 miljoner det handlarom har nästan helt anslagits, slutskedet har nåtts,man har fått in alla uppgifter och skall börjabearbeta dem. Vi vet inte, , omman inte kan få ut något gott av materialet. Någotskulle ändå kunna komma fram, exempelvis omfattiga pensionärer. Även kundekanske vara intresserad av att veta var och hur debor. Det skulle kunna komma fram någon sådanuppgift. Men allt detta skulle gå förlorat om vi i dagsade nej i kammaren. Det vore ett oklokt och dumtbeslut. Det vore slöseri med skattebetalarnasmedel, . 240 (nyd):Herr talman! Jag anser inte att mitt förslag vorenågot slöseri. Tvärtom vore det ett sätt att sparapengar.Jag konstaterar bara att en attitydförändring noghar skett, inte bara ute i den s.k. verkligheten, utanäven i den här kammaren, så att vi slipper få nyasådana här räkningar. Vi är faktiskt överens, OlleSchmidt och jag, om att detta är skräp.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §. )19 § Den statliga fastighetsförvaltningen ochombildningen av , m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU8 Den statliga fastighetsförvaltningenoch ombildningen av , m.m.Anf. 241 PER ():Herr talman! Bakgrunden till det här ärendet, somhandlar om ombildningen av ochorganisationen av den statligafastighetsförvaltningen, har vi bl.a. i ettriksdagsbeslut . Därefter har enarbetsgrupp i arbetat med frågan.Efter regeringsskiftet har vi nu fått en proposition.Det är att beklaga att arbetsgruppens resultat intehar varit ute på remiss. Däremot har självfalletpropositionen varit ute på remiss inom riksdagen.Bl.a. har förvarsutskottet, utbildningsutskottet ochkulturutskottet yttrat sig.Jag kan konstatera att den första bild som man fickav propositionen, som är något slarvig och i sinastycken en mycket dålig produkt, stärks av det somkan läsas av remissvaren från nämnda utskott. Detförstärks också av det sätt på vilket finansutskottethar hanterat frågan. Det är inte mindre än femtillkännagivanden som utskottet gör i enighet.Därutöver finns inskrivet en del förutsättningar förden fortsatta behandlingen av frågan.Det finns en del saker som är politisktkontroversiella -- allt är ju inte administration. Detsom är politiskt kontroversiellt har vi självklart frånsocialdemokratiskt håll framfört våra synpunkterpå i reservationer. Vi har i en reservation talat omatt vi inte kan se det rationella i att frånlönsamhetssynpunkt sälja ut statensfastighetsinnehav rakt över. Vi har framförtsynpunkter på detta i reservation 2 och tycker mycket väl kan hålla ihop en myndighet somnu föreslås bli två skilda enheter, en stabs- och enservicemyndighet. Vi tycker att det är litet märkligtatt det skall skapas en särskild myndighet förfastighetsförvaltningen, och det resonerar vi om ireservation 3.Jag skall, herr talman, för tids vinnande inteutveckla min talan utöver att här yrka bifall till denförsta reservationen. Jag avstår från att lägga någotyrkande på de två andra reservationerna, men detbetyder inte att vi frånträtt vår uppfattning. Det görjag bara för att vinna tid.Anf. 242 ():Herr talman! Som framgick av Per OlofHåkanssons anförande föreslogs i den förraregeringens sista kompletteringsproposition endecentralisering och bolagisering av statenslokalförsörjning och fastighetsförvaltning. Utspeletvar lika välkommet som det var överraskande. Detvar tankar som vi moderater drivit här i riksdagensedan mitten men alltid fått underkändaav den dåvarande socialistiska majoriteten.Finansutskottets socialdemokratiska ledamöterhade dock av allt att döma svårt att hänga med i desnabba svängarna . Pikant nog fick vi i vårasen debatt och omröstning här i kammaren, därsocialistsidan avslog moderata motionsyrkandensom var likalydande med de förslag som regeringennågra dagar tidigare lagt fram ikompletteringspropositionen.Den proposition 44 som vi nu behandlar fyller idetaljer i det principbeslut som fattadeföre valet. Den förelåg i allt väsentligt färdig ifinansdepartementet vid tiden för regeringsskiftet.Trots detta -- och trots att det från vänsterhåll inteförekom någon invändning -- yrkar nusocialdemokraterna i reservation 1 avslag påförslaget. Det som upprör dem mest är attbolagiseringen öppnar möjligheter förprivatisering. Men denna utveckling var antyddredan i den egna kompletteringspropositionen.Den är i själva verket en ofrånkomlig konsekvensav att statliga myndigheter efter tillkomsten avramanslag ges frihet att själva svara för sinlokalhållning. Konkurrens med privatalokaluthyrare tvingar staten att effektivisera sinverksamhet på fastighetsområdet, och då kannaturligtvis inte försäljningar till utomståendeuteslutas. Självfallet är det å andra sidan inteaktuellt med att sälja ut statens fastighetsinnehavrakt över, som Per uttryckte det.Jag har länge hävdat att det är angeläget att brytaupp monopol pålokalförsörjning åt statliga myndigheter. Denhittillsvarande ordningen har medfört attbyggnadsstyrelsen sökt placera myndigheter istatlig ägda fastigheter, även om det skett till enhögre kostnad än på den öppna marknaden.Myndigheterna å andra sidan har saknat anledningatt hålla nere sina lokalkostnader, eftersom denerbjudna lokalen framstått som en fri resurs och deinte själva kunnat nyttiggöra en besparing somkunde ha uppnåtts genom lokalbyte.Finansutskottet tillstyrker nu riktlinjerna ipropositionen. Vissa fackutskott, som berettstillfälle att avge yttranden, har på många punkterföreslagit tillkännagivanden angående det fortsattareformarbetet. Det gäller särskilt fastigheter förutbildnings- och kulturändamål. Vad beträffaruniversiteten bör givetvis strävan vara attförvaltningen decentraliseras. Men att heltöverföra äganderätten till universiteten blir, somdet är , inte möjligt förrän dessa givits en merafristående ställning i enlighet med regeringensintentioner.Trots att ett enhälligt finansutskott var berett attvidarebefordra de föreslagna tillkännagivandenatill regeringen, väckte socialdemokraterna i sinrädsla för privatisering så sent som vidslutjusteringen av betänkandet förslag om remissav ärendet till bl.a. lagrådet. Karaktären avförsenande skenmanöver framstår som uppenbarmed hänsyn till att det i propositionen inte ens finnsnågot lagförslag att granska. Syftet måste ha varitatt genom missbruk av en regel som syftar tillminoritetsskydd fördröja riksdagsbehandlingen, såatt ett genomförande vid nästa budgetårs ingånginte skulle vara möjligt. träffades i stället denuppgörelsen att regeringen får återkomma tillriksdagen med en redovisning av sina planer sedandessa hunnit utformas mera i detalj. Jag utgår frånatt vi då kan ha en diskussion i ärendet mera idetalj. Strävan skall emellertid vara att den avseddaförändringen träder i kraft medsikte på att vara i huvudsak genomförd till följandeårsskifte.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation 1.Anf. 243 ():Herr talman! har tagit intryck avvad jag, och harskrivit i en motion och av vår kritik när det gällerhanteringen av högskolornas och universitetenslokaler. Vi är faktiskt mycket nöjda med att detblivit fyra tillkännagivanden där det krävs bättrebeslutsunderlag innan man är beredd att accepteraatt högskolornas lokalförvaltning förändras.Finansutskottet har därmed, anser vi motionärer,visat respekt både för högskolornas särart och förtidigare beslut i denna kammare samt även lyssnatpå högskolornas företrädare och beaktat deraserfarenheter.Vi anser att organisationskommittén nu bör knytatill sig verksamhetsansvariga från högskolan ochdärmed kunna återkomma till med ettförslag som ger högskolorna en reell möjlighet attpå eget ansvar hantera sina lokaler såsom en del avde samlade resurser som står till högskolornasförfogande för den verksamhet som de skallbedriva, dvs. både grundutbildning och forskning.Därmed är vi nöjda och ser fram emot att till vårenfå ta ställning till ett nytt förslag i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkande /92:JoU8 samt finansutskottetsbetänkanden /92:FiU6, FiU7 och betänkande JoU8Mom. 1 (dispensavgift och undantag enligtbilavgaslagstiftningen)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 176 röster mot137 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservationen av . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU6Mom. 1 (anslaget till C 3. Vissa investeringar m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot134 för reservationen av Bo G Jenevall. 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU7Mom. 1 (anslaget C15. Folk- och bostadsräkningar)Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 25för reservationen av Bo G Jenevall. 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU8Mom. 1 (riktlinjer för statens fastighetsförvaltningoch lokalförsörjning)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot137 för reservation 1 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att ärenden som han debatteras färdigtunder återstoden av dagens sammanträden skulleföretas till avgörande vid morgondagensarbetsplenum.20 § Förslag till ny lagstiftning förkabelsändningar m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1991/92:KU19Förslag till ny lagstiftning för kabelsändningarm.m. 1991/92:53).Anf. 244 ():Herr talman! skall besluta omen ny lag för kabelsändningar. Lagen är tänkt somen temporär lösning i avvaktan på de utredningarsom nu arbetar. Att en korrigering och tekniskanpassning av den gamla kabellagen till vår nyayttrandefrihetsgrundlag var av nöden stod klartredan för den socialdemokratiska regeringen. Ettfärdigt lagrådsbehandlat förslag fanns då denborgerliga regeringen trädde till.I detta läge går regeringen in och görgenomgripande förändringar -- alls icke menadesom temporära i en annars temporär lag och allsicke motiverade av en anpassning till rättslägetefter . Man föreslår under sekretessoch i brådska reklam i radio och TV i s.k.egensändningar i kabelnät.Lagrådet, som bör höras i frågor som beröryttrandefriheten, åtsidosätts. Som KU-ledamottalade med vördnad om lagrådet.Som kulturminister ignorerar hon detsamma. PåKUs initiativ lagrådsgranskas ändringarna ipropositionen.Vi socialdemokrater har allvarliga invändningarmot de gjorda ändringarna. Ändamålsenligheten ireklamreglerna har inte utretts eller på annat sättprövats. Ett nytt medium -- radion -- öppnas förreklam. Åsiktsreklam och reklam riktad till barnblir tillåten. Däremot stramas reglerna åt så attideella föreningar skall fortsätta att sända programpå existensminimum och fråntas möjligheter tillreklamintäkter. En skön soppa således.Förslaget har heller inte förberetts i parlamentarisksamverkan. Regeringens hantering av frågan ärklandervärd. Detta är hård kritik, och den ärberättigad. har vi trots varieranderegeringskonstellationer försökt åstadkommakonsensus i mediefrågor. Dessa frågor berör i höggrad vår yttrandefrihet och dess gränser.Misstanken är befogad att regeringen med ettbeslut om reklam i kabel banar väg för ettomtänkande vad gäller reglerna för reklam i denmarkbundna TV-kanalen. Hur skall man annarstolka det pressmeddelande där det sägs attreklamreglerna i de lokala TV-kanalerna skall varadesamma som för den tredje markkanalen?Varför har haft så bråttom att ändrai propositionen? Kritiken emot regeringsbeslutetom M 3 -- den nya markbundna kanalen -- har varitförödande stark och mångskiftande. Ettsammanslaget och med ettreklamförsäljningsbolag gemensamt med satellit-TV 3 ger ett enormt övertag på annonsmarknaden;man kan själv sätta priserna. MediemogulenStenbeck dyker upp som en hydra med mångahuvuden.