prot · GE09102 · 1991-04-25 00:00:00 — Urholkadesociala rättigheter och oron för en långvarigstagnation i Öst- och gör att riskenför våldsamma urladdningar blir större.I denna situation väcks förslag inom EG om enmilitär insatsstyrka med inriktning också på Öst-och . Eftersätta områdens närhet tillhögt utvecklade områden i är enfaktor som givetvis kommer att innebära att oroskapas om en utjämning inte sker. Öppenhetgentemot Öst- och från EGs sida,rörelsefrihet, handel och ett intensivt ekonomisktsamarbete måste vara huvudlinjen när det gäller attstärka säkerheten och stabiliteten i hela om ett ekonomiskt mycket starktoch utvecklat centrum omgivet av en svagareperiferi och av ännu svagare utkantsområden ärinte någon positiv framtidsbild av . Tvärtomkan en sådan centrum--periferi-struktur medföraatt konflikterna i världsdelen skärps och till att detuppstår ett behov för centrum av att med militäramedel freda sig gentemot en besviken ochunderordnad periferi. Det skulle vara en paradoxalutveckling för en organisation som bygger påRomtraktaten, vars syfte var att skapa enbestående fred i . En sådan utveckling ärockså något helt annat än det demokratins, fredensoch avspänningens som många hoppadespå när vi diskuterade frågan om EG-medlemskap.Även om det bara gäller vårt närområde ochEuropa finns det starka skäl att bibehålla våralliansfrihet syftande till neutralitet i krig. Atttrovärdigheten beträffande denna alliansfria politikhar försvagats genom samarbetet med ochNATO utgör inte något avgörande skäl till att göraen annan bedömning.Den neutrala positionen har gjort det lättare för ossatt medverka i arbetet för kärnvapenfria zoner, förmedlaruppdrag i , förfemkontinentsalternativ m.m. Den neutralapositionen har också gett trovärdighet åtargumentationen för att konflikter skall lösas medpolitiska och diplomatiska metoder. harSverige kunnat fungera som talesman för mindreländer och länder i tredje världen. Jag tror att ensådan ''röst'' behövs också i fortsättningen inomFörenta nationerna och andra internationellaorganisationer.Inom EGs gemensamma regeringskonferens finnsdet också förslag om att EG skall uppträdamed en röst i . Det förefallerinte sannolikt att vi ens vid ett medlemskap fårmöjlighet att lägga fram egna förslag i FN somstrider mot EGs linje. Det starka kravet påsamordning och centralstyrning av utrikespolitikenblir en logisk följd av en centralstyrd ekonomi,valutapolitik, utrikeshandel och lagstiftning påmånga områden. upplever inågon mån detta problem i och med att EG häversanktionerna mot . Om förslaget iregeringskonferensen går igenom, får vi troligen enposition liknande den som och Ukrainahar haft i FN. Dessa stater gör nu anspråk på ensjälvständigare roll i Förenta nationerna.Det som det heta delar har handlat omunder är inte väpnade konflikteri utan i betydande utsträckning i tredjevärlden. I , , , ,, , , , , , och har sammanlagtmiljontals offer krävts. Båda supermakterna harutnyttjat många av dessa konflikter för egna syften.Det är i fattiga länder där läskunnigheten är ringasom människors missnöje kan utnyttjas i enförenklad politisk propaganda riktad mot etniskaoch nationella minoriteter eller grupper som har enavvikande religion.Men de verkliga konfliktorsakerna har på intet sättförsvunnit. Svält, miljöförstörelse, skuldkris,ojämlika handelsvillkor och gigantiskaflyktingproblem föder ständigt desperation och gernäring åt såväl folkliga rörelser som despoter. Attbygga upp nya supermakter som har ambitionen attsvinga sig upp på toppen här i världen är inte någonlösning på de globala säkerhetspolitiskaproblemen. Ett sådant supermaktsbyggande kantvärtom innebära att nya hot utvecklas och att nyakonflikter stimuleras fram.Det är ofrånkomligt att en ekonomisk supermaktkänner ett behov av att samordna och centraltbestämma sin säkerhets- och försvarspolitik för attkunna hävda sina intressen i världen. Kravet på engemensam militär invasionsstyrka avsedd för tredjevärlden framfördes av ordförande kommer att kvarstå som en organisationavsedd för att ansvara för öst--väst-frågor ärmöjligt. Några starkare krafter som vill upplösaNATO finns det inte. Olika länderkan komma att finna sig i den försvarspolitiskasamordningen i olika snabbt. Men när detgäller det slutliga målet behöver vi inte längre hysanågra tvivel. Att som medlem skulle kunnahävda några särskilda principer för att svenskapojkar och flickor inte skall behöva riskera livet ikrig eller för att vårt territorium inte får användasav en gemensam europeisk styrka måste anses varaganska orealistiskt. Lika orealistiskt vore det omNorrlandslänen gjorde anspråk på att få vid sidanav det svenska försvarssystemet. Det politiskatrycket på , i den meningen att ocksåSverige tar sitt ansvar för de besvärliga ochbekymmersamma sidorna av alliansen, kommergivetvis att bli starkt. Detta tryck har vi för övrigtredan upplevt i samband med Gulfkrisen.Slutligen, fru talman, skulle jag vilja påminna omatt det när det gäller den västeuropeiska unionensplattform finns ett starkt stöd förFrankrikes och kärnvapenutveckling. ''och oavhängigakärnvapenstyrkor bidrar till den samladeavskräckningen och försvaret i '', heter det ifråga om denna plattform. Om det vill sig riktigt illai de här förhandlingarna, kan hela denomorienteringen av svensk säkerhetspolitik ochutrikespolitik som pågår leda till att bliren delstat inom en kärnvapenutrustad supermaktoch till att vi får finna oss i de beslut som dennasupermakts militära organ fattar.Vi för vår del har alltså dragit slutsatsen attargumenten för det neutralitetsförbehåll somriksdagen gjorde för ansökan harförstärkts. Det bör nu leda till att regeringen intelämnar in en ansökan om medlemskap. Vi tror attde politiska principerna om alliansfrihet i fredsyftande till neutralitet i krig fortfarande har en rollatt spela i såväl som och världensom helhet. Vi kan konstatera att det både i Norgeoch i finns starka krafter som ger uttryckför att en ansökan om medlemskap i inte äraktuell. Det är beklagligt att de nordiska ländernasplittras på denna punkt, och för denna splittringhar ett stort ansvar. Det är viktigt atthoppet om att och blir endemilitariserad zon präglad av mellanfolkligtsamarbete finns även i fortsättningen.Vårt parti står utanför de överläggningar som nuförs mellan de fyra partiledarna om en omläggningav svensk utrikespolitik. Överläggningarna tycks gåut på att man skall hitta en väg för att kunna slingrasig från det neutralitetsförbehåll som riksdagenuttalade . Vi anser att ett såhär stort och allvarligt beslut -- det kommer ju attmedföra en omläggning av utrikespolitiken, en nygrundlag och en reduktion av den nationellasjälvbestämmanderätten -- borde ställas underfolkomröstning innan förhandlingar ommedlemskap inleds. Men det är ännu inte för sentatt fatta ett sådant beslut.Jag yrkar bifall till reservation 1. För övrigt kännervi också stor sympati för reservation 2.Anf. 107 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 i utrikesutskottetsbetänkande 21. Detta betänkande handlar i mycketstor utsträckning om demokrati ochmedbestämmande.I en motion kräver vi en bättre tingens ordning närdet gäller den demokratiska processen och besluteni samband med ansökningsförfarandet och EG. Detär ganska märkligt att så snabbt och utanfolklig förankring har fattat det beslut som harfattats. Men ännu märkligare är det att man, trotsatt vi har ett demokratiskt system, i mycket storutsträckning håller några utanför, så attinformation ej når fram. Det gäller de partier sominte är representerade i utrikesnämnden.Naturligtvis är det viktigt att ett land som så starkthar hävdat de demokratiska principerna står uppför dessa när det hettar till. Och det är väl vad somhar skett i det här fallet. Det har ju förekommit enotroligt omfattande propaganda för att ettmedlemskap i snabbt skall bli verklighet. Viskall vara med i , heter det i debatten --precis som om vi inte skulle ha varit medi . Rädslan för att behöva stå utanför harman på många håll gjort stor affär av. Som det nuär ser det inte ut som att utskottet vill gå på vår linjeatt få en bättre ordning när det gäller dendemokratiska biten, med en folkomröstning som ärordentligt förankrad i en folklig debatt.Häromdagen hörde jag i en radiodebatt en EG-expert uttala sig om vad vi har att förvänta oss. Hantalade just om EG-marknaden. Han sade så här:Det är klart att vi får in mer asbest och flerfärgämnen. Så räknade han upp ett otal av sådanasaker som vi har kämpat för attslippa på vår marknad. Han slutade med att säga:Tål européerna dessa, skall väl också svenskarnatåla dem.Denna propaganda är fruktansvärt allvarlig, därföratt den underminerar väldigt mycket av det som vihar värnat om i Sverige.Jag tänker inte gå så mycket in på vad vi har skriviti våra reservationer. Det som står i dem tycker jagär oerhört viktigt, och jag hoppas att alla ledamöteri det här huset verkligen läser dem.Så vill jag tala litet om kvinnans roll, för jag tror attden hör till de viktiga frågorna. Såvitt jag förstår ärdet inte så mycket på kvinnans villkor som debattenhar förts. Den kamp som vi kvinnor har fört för attfå vara med och bestämma och sitta med ibeslutande organ är man nu villig att snabbt bli avmed. Det kan hända att vi kvinnor har varitbesvärliga i många fall när vi kommit in i debeslutande organen. Men det är likväl viktigt. Jagmöter kvinnor som undrar hur EG-anpassningen kommer att påverka deras situation,vad som kommer att hända med de tidigare kravsom vi har ställt och vad som kommer att händamed vår offentliga sektor. Det är mångafrågetecken. I det fallet tycker att det borde finnasbetydligt bättre upplysningskampanjer än vad somhittills har förekommit. Vi måste värna om vårfolkligt förankrade demokrati i det här landet, därmänniskor har möjlighet att ta ställning, därmänniskor verkligen upplever att de är med ibeslutsprocessen. Det är jag orolig för att vi nuhåller på att frångå.Jag tänker inte bli långrandig i den här debatten,utan jag nöjer mig med detta. Jag yrkar bifall tillvåra reservationer med hopp om att alla som skallvara med och besluta också läser dem.Anf. 108 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis påpeka att dettabetänkande endast tar upp vissa frågor om SverigesEuropasamarbete. Det är två motionersyrkandenom EES-förhandlingarna och fem yrkanden somberör vissa frågor om medlemskapsansökan.Utskottet har bestämt att skriva ettsärskilt betänkande om samarbetet med EG och dåta upp ett stort antal motioner från den allmännamotionstiden. Som bekant beslutade den12 december , med en mycket bred majoritet,att bör eftersträva att bli medlem i EG medbibehållen neutralitetspolitik. Det är således intefråga om att överge neutralitetspolitiken, BengtHurtig.I samband med beslutet om EG-ansökan angavs attvid en svensk medlemsansökan till EG måste en nygenomgång göras av de rättsliga aspekterna och dåäven frågan om grundlagsändring. har fråganom de grundlagsmässiga aspekterna behandlats iKU och av kammaren. KU konstaterar att ettmedlemskap i kommer att ha överstatligkaraktär och innebär att konstitutionellabefogenheter skall överlämnas till EG. Därföranser KU det angeläget att de olika, såvälgrundlagsmässiga som allmänrättsliga ochinstitutionella, aspekterna på ett EG-medlemskaputreds i parlamentariska former.Utrikesutskottet ansluter sig till KUs uppfattningom att EG-medlemskapets grundlagsmässigaaspekter behandlas av en parlamentariskutredning. En sådan utredning kommer atttillsättas nu av regeringen där alla riksdagspartier ärrepresenterade.I detta sammanhang framhåller utskottet vikten avatt man får en grundlig genomlysning och en breddiskussion och debatt om medlemskapets innebördoch konsekvenser samt att allmänheten ges en godinformation om samarbete med EG. Nuhar i kompletteringspropositionen, som lämnadeshäromdagen, redovisats vilka ökadeinformationsinsatser som planeras för atttillmötesgå dessa krav.En folkomröstning kan anordnas antingen sområdgivande eller som folkomröstning om vilandegrundlagsförslag. Utskottet ser det som naturligtatt en folkomröstning anordnas i anslutning tillfrågan om svenskt medlemskap i att de båda nämnda möjligheterna tillfolkomröstning kan komma att aktualiseras.Utrikesutskottet förutsätter att detta ärendekommer att behandlas av underkommande mandatperiod. Enligt vad utskottet harfått veta kommer den parlamentariska utredningenatt överväga de frågor som kan vara aktuella infören folkomröstning om EG-medlemskap. Isammanhanget vill utskottet framhålla att ett EG-medlemskap, liksom för övrigt ett ,förutsätter godkännande.Det möter ju emellertid inga hinder att regeringeninleder förhandlingar om en internationellöverenskommelse och även ingår ett preliminärtavtal med förbehåll för godkännande.Detta är i själva verket en vanligt och vedertagenordning när det gäller internationellaförhandlingar.I reservation 1 krävs att en folkomröstninganordnas innan ansökan om medlemskap i in och att grundlagen ändras innanförhandlingar inleds. Som framgått av vad jagredan sagt avstyrker utskottet dessa yrkanden. Ettmotionsyrkande om folkomröstning tillmötesgåsdock av utskottet.I reservation 2 tar upp frågor somberör de pågående förhandlingarna om ett avtalmellan EFTA och EG om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde, EES. Utskottet hardär behandlat och besvarat ett yrkande frånmoderaterna och ett från . Några ord omdetta. Utskottet behandlade i betänkandet idecember frågan om EES-förhandlingarna.Utskottet uttalade sig då med bred majoritet omövergripande riktlinjer för förhandlingarna mellanEFTA och EG. Dessa uttalanden äger full giltighetäven i dag.Utskottet gör den bedömningen att deförhandlingar som förts och de resultat somvi fått del av ligger väl i linje medförhandlingsmålen.Vi har oförändrat stort intresse av ett EES-avtaloch hoppas att ett förslag till avtal kan föreliggaenligt den tidtabell som är uppgjord och såledespresenteras . Utskottet vill härframhålla att intresset för ett inte pånågot sätt står i någon motsättning mot beslutet omsvensk ansökan om medlemskap i yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå reservationerna.Anf. 109 () replik:Fru talman! sade att det inte varfråga om att överge vår neutralitetspolitik. ärdet första steget taget när man från regeringen ochde fyra partierna säger att någotneutralitetsförbehåll inte skall fogas till självaansökan. De har också EG-ländernasutrikesministrar vid sin konferens varnat för. Devill själva upprätta sitt program för sittförsvarspolitiska samarbete innan de släpper innågra neutrala länder. Därför måste förmodligenförbehållet plockas bort.Kabinettsekreteraren gick ut ochunderströk att neutralitetspolitik ärföråldrad och sade att man även kan tänka sig att ien framtid gå in i en allians. Är man alltså allieradmåste man lyda alliansens förpliktelser. Då måsterimligen också neutraliteten överges.Samtidigt får man i studiecirklar som drivs ute ilandet inte minst i ABFs regi läsa vad IngvarCarlsson säger om dessa frågor: ''Varjeöverenskommelse som förutsätter att gerupp en del av sitt utrikespolitiska oberoendekommer vi tveklöst att förkasta. Att ingå i ettkollektiv som syftar till koordinera utrikespolitikenär inte förenligt med neutralitetspolitiken.'' Dettabudskap ger man alltså de egnapartimedlemmarna, och sedan ger man också ettannat budskap. Den här boken, som jag citeradeur, kom ut . Jag vill fråga om ställer sig bakom de formuleringar somIngvar använder i boken ''20 röster omEG''.Anf. 110 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja höra av vilkenanledning man inte vill ha en rådgivandefolkomröstning medan det fortfarande finnsrådrum. Ett senareläggande kan innebära attfolkomröstningen hålls då manredan har låst sig. Det talades här om preliminäraavtal. Vad innebär dessa konkret? Det voreintressant att få veta om man inte genompreliminära avtal låser sig ganska rejält.För mig är det svårt att få det att gå ihop när detgäller att passa in neutralitetspolitiken. På vilket visskall man vara neutral? Hur skall man kunna varamed i den här unionen och vara neutral?Man måste faktiskt vara klar över vart man syftaroch vart man är på väg. Det talas ju klart och tydligtom en politisk union och dessutom en gemensamförsvarsgräns. Det blir svårt att hävdaneutraliteten, och jag tror att det kommer att stötapå problem.Anf. 111 () replik:Fru talman! I det beslut som fattades den 12december angavs att kan lämna in enmedlemskapsansökan när det har gjorts en samladbedömning av de utrikes- och säkerhetspolitiskafaktorerna samt efter samråd i utrikesnämnden.Det som talade om och den analyssom nu pågår är precis ett fullföljande av detta. Detär då ganska naturligt att de fyra partier som stodbakom beslutet och som också tillhörutrikesnämnden gör denna analys tillsammans. Såsmåningom kommer den att redovisas här ikammaren.När det gäller det studiecirkelsarbete som pågår utei landet är det naturligtvis väldigt bra att det harkommit i gång mycket aktiviteter inomfolkrörelserna, inom de politiska partierna, inomde fackliga organisationerna och blandmedborgarna i allmänhet. Det finns all anledningatt stimulera detta arbete. Jag hoppas att vi på denpunkten gemensamt kan hjälpas åt och få i gångmånga aktiviteter.Beträffande folkomröstningsfrågan är det rimligtatt man först bör veta vad man skall folkomröstaom innan en sådan kommer till stånd. Om manskall kunna veta det, måste det finnas ettframförhandlat avtal att ta ställning till. För mig ärdet alldeles självklart att man inte kan företa enfolkomröstning förrän man vet vilket resultatet blirav den förhandling som skall genomföras. Förstskall lämna in en ansökan innan självaförhandlingsprocessen kommer i gång. Efter det ärdet rimligt att genomföra en folkomröstning.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag noterar att inte tognågon ställning till det uttalande som flitigtciteras ute bland studiecirklarna. Därföråterupprepar jag uttalande:''Varje överenskommelse som förutsätter attSverige ger upp en del av sitt utrikespolitiskaoberoende kommer vi tveklöst att förkasta. Attingå i ett kollektiv som syftar till att koordinerautrikespolitiken är inte förenligt medneutralitetspolitiken''. Så sade , ochdet får de socialdemokratiska partiarbetarna ochäven andra partiarbetare lära sig. Detta rimmardåligt med de tongångar som hörs.Av de resurser som har fördelats till studiearbeteoch opinionsarbete när det gäller EG harhuvudparten gått till de stora fackligaorganisationerna, till LO, TCO, och i vissmån till studieförbunden. Den rörelse som ärkritisk mot ett EG-medlemskap och som gärna villha till stånd ett bättre avtal med EG har ännu intefått några resurser tilldelade. Är att medverka till att även den organisationsom kallas Nej till EG får resurser för att den skallkunna spela åtminstone någon opinionsbildanderoll i det här landet?Anf. 113 ()replik:Fru talman! gör mig litetfundersam, och inte så litet heller förresten. Hansade att han inte vet vad vi skall folkrösta om ochatt först skall lämna in en ansökan. Dåmåste vi väl kunna folkomrösta om huruvidaSverige skall ansöka om medlemskap eller inte,eftersom vid en medlemsansökan lämnaröver en hel del av besluten till en överstatligorganisation.Anf. 114 () replik:Fru talman! får lov att lugna sig ännuen tid innan han och alla andra får besked genomden analys som pågår om förutsättningar för enmedlemskapsansökan. Denna analys och debedömningar som görs kommer att redovisas. Allakommer då att kunna ta del av detta material ochnaturligtvis få tillfälle tilll diskussioner. Håll ut ettlitet tag, så kommer besked på den punkten!När det gäller informationsinsatserna har vikommit fram till att det är lämpligt med enfolkomröstning. Under nästa skallriksdagen ta ställning till formerna och andraarrangemang kring det hela. I det sammanhangetfår man organisera kampanjer och annat på ett sättsom är rimligt. är ju inte helt utanerfarenhet av folkomröstningar, även om de inte ärså vanligt förekommande. På den punkten kan visäkert finna lämpliga former.Det är emellertid viktigt att påpeka att man frånregeringens sida nu satsar mer på resurser för attgöra det möjligt att producera information av olikaslag. Där finns det utrymme, inte bara förregeringskansliet utan också för utomstående, attdelta. Inte minst studieförbunden har resurser ochde är därför väl rustade att bedriva kampanjer avden här typen.Till vill jag säga att för migär det ganska självklart att vi, efter det att vi lämnatin en medlemskapsansökan, förhandlar för att nåfram till ett förhandlingsresultat. Dettaförhandlingsresultat skall sedan ligga till grund fören folkomröstning, så att folk vet vad de har attfolkomrösta om. Det är den rimliga vägen att gå,tycker jag.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 115 ():Fru talman! inträde i det europeiskasamarbetet är ett historiskt steg av stor betydelseför hela vårt samhälles utveckling. Det innebär nyamöjligheter för oss som medborgare, men ocksånya begränsningar för olika nationella politiskainstitutioner. Vi moderater anser därför att det ärnaturligt att avtalet om anslutning till EGgodkänns i en folkomröstning. För oss ter det sigockså naturligt att denna folkomröstningsammanfaller med riksdagsvalet den 18 september1994.I den ordning som grundlagen föreskriver bör ettförsta godkännande av avtalet och de nödvändigaförändringarna i bl.a. grundlagen skeav . Folkomröstningens resultat bör blipolitiskt bindande för andra och slutligaställningstagande till avtalet hösten 1994.Medlemskapet kan därefter, i den mån detankommer på , träda i kraft . Iavvakten på detta är det viktigt att de nu pågåendeEES-förhandlingarna kan slutföras snabbt i syfteatt ge EFTA-ländernas medborgare och företag sågoda förutsättningar som möjligt att medverka påden inre marknaden.Genom ett kan delar av de fyrafriheterna, som EG avser att uppnå genom attskapa en gemensam inre marknad, även kommaSverige och andra EFTA-länder till del redan 1993.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utrikesutskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Biskoparna i kyrkomötet, m.m.Föredrogskonstitutionsutkottets betänkande1990/91:KU35 Biskoparna i kyrkomötet, m.m.(prop. 1990/91:122).Anf. 116 HANS NYHAGE (m):Fru talman! Biskoparna var från tillkomsten avSvenska kyrkans kyrkomöte självskrivnaledamöter av detta . Kyrkomötet blevdet sista enligt den gamla ordningen. Därefter harbiskoparna haft närvaroplikt och yttranderätt vidkyrkomötena. Någon förslags- eller rösträtt har dedäremot inte haft, därest de inte varit valdaledamöter.Biskoparna är enligt gällande lagstiftningsjäklvskrivna som ordförande i resp. domkapitel,och de är också självskrivna som ordförande i denyinrättade stiftsstyrelserna. Detta markerar derasställning som stiftets främste företrädare för såvälämbetet som vad gäller organisation ochverksamhet.Biskoparnas ställning som främste företrädare förresp. stift borde rimligen leda till att de åter blirsjälvskrivna som ledamöter i kyrkomötet med fullyttrande-, förslags- och rösträtt. Deras kompetensoch erfarenhet skulle därmed mer påtagligt kommakyrkomötet till godo.Regeringen har i proposition 1990/91:122 föreslagitatt biskoparnas ställning skall stärkas så till vida attde i fortsättningen också skall ges förslagsrätt ikyrkomötet. Något fullt medlemskap är detemellertid inte fråga om. Detta har dock föreslagitsi ett antal motioner. Vi moderater anser attbiskoparna skall vara självskrivna ledamöter ikyrkomötet, och vi ställer oss således bakommotionsyrkandena i detta avseende.Utskottsmajoriteten delar tyvärr inte dennauppfattning, varför vi tillsammans med folkpartietsledamöter i utskottet har reserverat oss till förmånför motionsyrkandena. Jag yrkar således bifall tillreservationen i utskottsbetänkandet.Fru talman!