prot · GF0948 · 1991-12-18 00:00:00 — Han är storintressent i TV, radio,tidningar, hårdvaror, m.m.Riskerna för maktkoncentration ochåsiktsmonopol är överhängande. Effekterna påpressen har inte utretts. Vad innebär reklam i kabelförutom den reklam vi redan har för möjlighetenför mindre tidningar att fortsätta att existera?Om avtalet mellan staten och M 3 uppfyller de kravriksdagen uppställt vet vi riksdagsledamöter tillsvidare inte. Är de regionala satsningarna, kultur-och samhällsprogrammen i farozonen? Blir detnågra svenskproducerade teaterföreställningar? av denna kritik skall antagligen tystas omreklam i kabel snabbt införs.I TV-beredningen rådde en bred enighet om attåsiktsreklam från demokratisk synpunkt varförkastlig. I beslutet hade folkpartietoch avfallit från tidigare ståndpunkt.Centern, som i alla tänkbara och otänkbarasammanhang agerat uppstickare mot den fördaregeringspolitiken, lyder nu helt röst och haringa invändningar vare sig när det gälleråsiktsreklam eller när det gäller reklam riktad tillbarn. Jag företräder största parti, som urett krasst ekonomiskt perspektiv skulle vinna mestpå att släppa fram åsiktsreklam. Men vi ärmotståndare till att någon oemotsagd skall förafram sina åsikter. TV- och radiomedierna skall varaöppna för en allsidig debatt i religiösa och politiskaämnen. Ingen skall få ett propagandaövertag pågrund av att man kan köpa sig tid.Att släppa fram reklam riktad till barn är detverkliga lågvattenmärket i propositionen. Mindrebarn kan inte skilja på reklambudskap och andrabudskap. Reklam riktad till barn har blivit enspeciell industri kallad licensing -- har t.o.m.en egen avdelning som sysslar med licenser. Dethandlar om en kontinuerlig rundgång, där olikaprodukter säljer varandra. TV-serien säljer boken,boken säljer leksaker, leksaker säljer tröjan, tröjansäljer serien. Här kommer radion in som ytterligareett förstärkningsmedel. Att en stor leksakskedjasäger att turtlarna blir julens bästsäljare kan inteförvåna någon.I en reservation tar vi upp ägarkoncentrationen ikabelsändarföretag. Utskottsmajoriteten viftaralltför lättvindigt bort frågan genom att säga utgår från att detta ägnas uppmärksamhet i enbredare översyn. Vi ser allvarligt på en fortgåendeägarkoncentration inte bara när det gällerStenbecksimperiet utan även i kabelsändningarna.Bakom bolaget står ettfyrtiotal storstads- och regionaltidningar somtänker starta en reklamfinansierad radiokanal. IUSA, där annars kapitalismen ges fria tyglar, finnsliksom i många andra länder långtgåenderestriktioner. I är samverkan mellan fler äntre kommersiella radiostationer förbjudet.Till sist en fråga: Blir det över huvud taget någonparlamentarisk beredning av mediefrågorna?Herr talman! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationerna.Anf. 245 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande lyder:Kabellagen behövs inte -- inte hellerkabelnämnden.Ny Demokrati vill gå tillbaka till tiden , dådet var fritt att sända i tråd. Det året -- 1939 --förbjöds trådsändningar av säkerhetspolitiska skäl.Men efter kriget tog man inte bort lagen, och närTV kom behöll man förbudetoch då av konkurrensskäl -- ingen skulle fåkonkurrera med det statliga monopolet SverigesRadio.Andra skäl till att skulle haensamrätt till sändningar var bristen på frekvenser,det faktum att staten hade regleratsändningarna samt att man ville styra innehållet iprogrammen.Vi kan konstatera att motiven för att reglerakabelsändningar inte längre finns, eftersom det interåder brist på frekvenser i kablar. Och denprincipiella ensamrätten för harupphört, så konkurrensskälet finns alltså intelängre. Med andra ord -- kabellagen behövs inte.Politikerna har dock ett skäl kvar till att de villreglera, och det är att de själva inte vill släppagreppet över radio och tv. De försöker i det längstaatt hänga sig kvar, men teknikutvecklingen harsuccessivt tvingat till reträtt när det gällerensamrätten för att sända och attsläppa in reklam. Via satelliter når all världenstelevision in i de svenska vardagsrummen,vare sig politikerna vill det eller inte. Man vill inte ge upp den makt somligger i att styra och ställa i radio och tv. Den nyakabellagen är tyvärr inte det enda exemplet pådetta.Systemet med lokala kabelsändarföretag skallskrotas, anser Ny Demokrati. För det första bordeinte sådana här korporativistiska anordningar liggai linje med regeringspartiers regeringsförklaring.För det andra tvingar systemet kabelnätägare attupplåta kanaler till lokala kabelsändarföretag.Vi ifrågasätter om inte den tvångsupplåtelsen avprivategendom står i strid med regeringsformen. Vianser att de lokala kabelsändarföretagen, precissom varje annan juridisk person eller enskild, kanförhandla med nätägaren om att få disponera enkanal och, liksom andra, fritt få finansiera sinasändningar med reklam.Jag har faktiskt roat mig med att ringa runt till ettantal lokala kabelsändarföretag och fråga vad detycker om den nya kabellagen. Så här låter det:-- Den är ett steg i rätt riktning, men otillräcklig.För ideella föreningar är produktionen för dyr.Problemets lösning är reklam.-- Ideella pengar, och programmen blir därefter.-- Reklam är enda intäktsmöjligheten, vi behöveranställa två personer.-- Att göra TV är kostsamt.-- Vi behöver reklaminkomster. De ideellaföreningarna har inte pengar, vilja, intresse ellerkunskap.-- Släpper man in reklam i kabel skall det vara likaför alla. Vi överlever inte.-- Det går inte bra . Vi har näsan precis övervattenytan. Vi behöver reklam.Hör här en annan röst:-- Hälften av föreningarna fifflar för att få det att gåihop. Det handlar omsmygreklam, och den skall vara väl dold, för annarskommer kabelnämnden. Hyckleriet står en upp ihalsen. Fifflandet står i proportion till hur rimligaman tycker att lagarna är. har man skrivit omradiolagen så att den tillåter reklam i Sverigestelevision. Om den, som är i allmänhetens tjänst,skall få sända reklam -- varför får inte vi? är små fattiga statister, somskall leva renlärigt utan reklam. Det är komiskt. Viär gisslan på renhetens altare.Så här låter det bland . Ett företag som jag frågadetyckte dock att det var bra som det var, men det harkommunala bidrag och har haft utvecklingsstödfrån kabelnämnden. Vidare sänder de i ett områdedär det saknas lokaltidning.Jag frågade ett företag varför staten har infört dethär med lokala kabelsändarföretag. ''Du vet'',svarade han, ''det är sådant här gulligt politiskttänkande -- man tror att så länge man får någotgratis producerar man. Det går inte att göra TV påidealitet. Ingen satsar för man får ingentingtillbaka. ''De flesta lokala kabelsändarföretag producerartaffliga program, om de över huvud tagetproducerar några, och tittarunderlaget är litet. Mankan konstatera att systemet med lokalakabelsändarföretag är ett politiskt missfoster somman med det snaraste bör avskaffa. Släpp reklamenfri och låt kabelsändarföretagen finansiera sig somde vill! Krångligare än så är det faktiskt inte.Annonsreglerna i kabellagen kan vi inte helleracceptera. Föreskrifterna är löjliga mot denbakgrunden att alla TV-sändningar som når Sverigevia satellit har liberalare regler. Varför tillåts intesvensk reklamfinansierad TV konkurrera påsamma villkor som den utländska som sänder iSverige? Det enda vettiga vore ju att samordnabestämmelserna om reklam medEuropakonventionen om gränsöverskridandetelevision och motsvarande EG-direktiv samtInternationella handelskammarens regler förreklam, som också det svenska näringslivet harantagit.Om systemet med lokala kabelsändarföretagavskaffas behövs inte heller kabelnämnden. Istället föreslår Ny Demokrati att samma systeminförs som gäller övervakning av pressensverksamhet. Det skulle innebära attannonssändningar övervakas av KO ochmarknadsdomstolen. Sändningarnas övrigainnehåll skulle då övervakas genom att de sändandestationerna bildar en egen opinionsnämnd.Ingripanden mot svårare yttrandefrihetsbrottregleras ju från iyttrandefrihetsgrundlagen.Sammanfattningsvis säger Ny Demokrati:Kabellagen behövs inte. Slopa systemet med lokalakabelsändarföretag, harmonisera annonsreglernamed omvärldens och avskaffa kabelnämnden!Herr talman! För Ny Demokrati yrkar jag bifall tillreservationen, som avser vårt förstahandsyrkandeoch som säger att kabellagen inte behövs. För denhändelse yrkandet avslås har vi i särskilt yttrandemeddelat att vi kommer att stödjautskottsmajoritetens mening.(Applåder.)Anf. 246 ():Herr talman! Eftersom jag tänkte på den härdebatten tittade jag särskilt noga på reklaminslageni gårdagens dokumentärprogram om maffian iTV 3. Jag tittade på den nakna damen som gjordereklam för något duschmedel, och jag tittade ocksåpå reklamen för gymnastiksittdonet Abdominizernoch på ett par svala kvinnohänder som omslöt envacker platt mansmage av en typ som får småfetamedelålders män att känna sig obehagliga till mods.Jag kunde också konstatera att bröt motkonventionen om gränsöverskridande television,som stadgar maximalt ett reklaminslag per 45-minutersperiod i ''filmer och liknande verk''.Jag skulle helst vilja avskaffa all reklam i TV. Ändåhar jag blivit mer tveksam till generellareklamförbud, eftersom satelliterna ändå inte kanstängas ute och eftersom våra reklamfria kanalerredan anpassat sig ganska långt till denströmlinjeformning som är den reklamfinansieradeTVns kännemärke.Men förslaget som vi nu har framför oss kommerinte att öka mångfalden i etermedia. Särskiltallvarligt är det att man även nu tänker tillåtaåsiktsreklam i TV. I en ledare i Dagens Nyheterfrån befarar man att detta innebäratt politisk reklam också är på gång i den tredjemarkkanalen och att detta riskerar att leda till enytligare valkampanj 1994.Jag ser med bävan fram emot att få se häst med blågula fanor i inslag av den typ somRonald vann valen på i . Eller på att fåse den enkle fotbollsgrabben lattjande medbollen mitt i sportnyheterna.Men om nu en majoritet driver igenom reklam i TVså vill vi vänsterpartister verka för att så godaförutsättningar som möjligt skapas för denkvarvarande reklamfria TV-n. Det innebär att detmåste tas fram pengar till både reklamfriarikskanaler och reklamfria lokalkanaler, som bådamåste vara så fristående som någonsin är möjligtfrån politisk kontroll och penningstarkaintressegrupper. En rimlig finanseringskälla skullekunna vara den av reklamskatteutredningen 1988föreslagna skatten på reklam i radio och TV. Manmåste också underlätta för små idéella föreningaratt driva reklamfri lokal-TV, så att inte detsedvanliga lokala etablissemanget tar över alladessa kanaler.Man kan också befara att nätägarna kommer attförsöka lägga alla sorters hinder i vägen för delokala kanaler som inte kommer att vara lönsammaför dem. Tekniskt kunniga människor har förklaratför mig att man exempelvis kan lägga in oönskadesändarföretag på frekvenser som är mer ellermindre hopplösa att få in i delar avsändningsområdet.Det är av detta skäl som vi föreslår att man skallgöra ett tillägg i kabelsändarlagens § 6 medinnebörden att nätägarna åläggs att se till att deboende i fastigheter som är anslutna till kabelnätetpå ett tillfredsställande sätt kan ta emot sändningaräven vad gäller de lokala reklamfriasändarföretagen.Jag är litet förvånad över att de andra partierna iutskottet inte har velat ta upp denna fråga. Detmåttliga intresset för maktkoncentration i mediabland framför allt liberaler förvånar också. I enfrågedebatt med sadekulturminister : ''Vi upplever inte ökadekoncentrationstendenser när det gäller medierna. ''Detta säger hon efter det att en undersökning avStig och visatatt ägarkoncentrationen inom svensk dagspressökat . har ökat stadigtoch är nu uppe i med DN, ochDagens Industri. Och köper storägarna inompressen och etermedia in sig i varandra.Stenbeck äger exempelvis helt eller delvis den nyamarkbundna TV kanalen TV 1000, Medviksförlag -- som ger ut tidningen -- samt radio Z.Utöver detta kontrollerar han företag i alla TV-ledsom program- och reklamfilmproduktion,kabeldistribution, satellitkommunikation, textningav TV-program, parabolförsäljning m.m.Ett annat exempel med intresse i min egenhemstad: Hjörnegruppen är dagspressens tredjestörsta ägargrupp efter och A-pressen ochhar av dagspressen genom helägande GP,hälftenägande av och del i . De är också delägare ikommanditbolagen samtLiberala , som i sin tur äger en rad lokaltdominerande tidningar i olika delar av landet. GPoch de andra stora drakarna ger sig nu in ireklamradiobranschen, och jag ser med oro framemot den dag då styr både pressen, TVoch radion i Göteborg.I och i -- som verkligen inte ärföregångsland på medieområdet i andraavseenden -- har man lagar som förbjuder ett alltföromfattande ägande av olika sorters massmedia.Lagarna används visserligen sällan, men det finnsexempel på att de har används. Det mest kändaexemplet är när man förbjöd tidningskungenRupert att äga både tidning och radio inågra amerikanska storstäder.Det är glädjande att socialdemokraterna i utskottethar varit positiva till vår motion i denna del. Viansluter oss till förslaget att man tillsätter enparlamentarisk beredning för att studera utländskaerfarenheter och ge förslag till åtgärder. Det ärförvånande att utskottet inte ens har kunnattillmötesgå denna ganska blygsamma begäran,även om man kanske skall vara litet tacksam för attutskottsmajoriteten säger sig vilja uppmärksammafrågan.Den nya informationsteknologin ger oerhördamöjligheter att fördjupa demokratin och skapamångfald. Den ger lika oerhörda möjligheter attkoncentrera makt och befrämja enfald. Tänk er förinnan ni trycker på knapparna, ärade ledamöter.Voteringen skall visserligen äga rum i morgon bittiså ni kanske har hunnit glömma detta, men jagsäger det i alla fall.Anf. 247 ESCH (m):Herr talman! har svenska folket fåtthöra att det fria ordet i etermedia bara kangaranteras genom statligt etermonopol. Denutveckling mot fria etermedia ute i sompåbörjades har gått Sverigenästan spårlöst förbi. När så plötsligt öststaternassaga var all och vi stod där ensamma med vårmediafilosofi, insåg vi att något måste göras förskams skull.Det blev inte lätt. Alltsedan somkommunikationsminister fann för gott att ta medsig etermediafrågorna tillutbildningsdepartementet har politiseringen avRadio/TV varit satt i system. Tänk om motsvarandeskulle ha skett med vår fria press!När förre kulturministern stoltförklarade att vi har den friaste radion i världenöverensstämde det självfallet med den socialistiskaideologin som han företrädde. Följdriktigt hadeockså partisekreterare tidigare varnatsitt parti för att hamna i en situation där manförlorar kontrollen över massmedia och därmedopinionsbildningen.Dessa uppfattningar har trängt djupt ner i densvenska politikersjälen. kan man höraatt frihet för vissa leder till ofrihet för andra.Därmed blir fri Radio/TV ett hot mot den enskilde.Alltför många politiker tror fortfarande attvalfrihet uppnås endast genom statliga restriktioneroch förbud.Fri radio och TV är för dessa ofta liktydigt med vadsom kallas den ''italienska situationen'', dvs. Att resten av , inkl. våra nordiskagrannländer, aldrig varit i närheten av en ''italiensksituation'' spelar ingen roll.Om nu svenska politiker till varje pris måste ha ensärskild lag för kabelsändningar, kunde man väl settsig om i världen för att se hur Radio/TV fungerardär. I utlandet har man lång erfarenhet av friaetermedia -- fria i bemärkelsen att de inte ärstatskontrollerade och utformade enligt deinternationella överenskommelser som ocksåSverige förpliktat sig att följa.En sådan utblick skulle ha resulterat i en heltannan, om ens någon kabellag alls. Vår ambition attlagstiftningsvägen med censur reglera etablering,programmens innehåll och utformning,finansieringsmöjligheter osv. är unik och dess värreockså konventionsvidrig på avgörande punkter.Förklaringen är enkel. Kabellagen är i alltväsentligt en produkt av den förra regeringenssocialistiska ideologi. De lättnader i gällandekabellag som gjorts är framtvingade av annanlagstiftning eller ett erkännande av faktiskaförhållanden. Så blev t.ex. förbudet mot reklam iegensändningar absurt när det inte längre gick attförbjuda vidaresändning av satellitkanaler.Dessutom har uppenbarligen den brådska medvilken kabellagen hanterats bidragit till allvarligabrister i reformeringen.Att ett så betydelsefullt betänkande presenteradesKU-ledamöterna före utskottetsbeslut leder ofelbart till att bristfälligheter fårpassera opåtalade. Lägg därtill att sedvanligtremissförfarande ej förevarit.Således har i lagens förarbeten i sista minuteninförts en skrivning ''att programföretagen utansärskild kostnad för själva mottagningen'' skalltillhandahålla viss rundradiosändning.Innebörden av denna till synes oskyldigaformulering visar sig nu kunna medföra kostnaderför kabelföretagen på ,om därmed också avses erforderliga tekniskainstallationer, vilket man befarat att utskottet kanha avsett. Att utskottet endast avser programavgift,borde därför klart ha framgått.Förhållandet är en direkt följd av brådska ochuteblivet remissförfarande. Berörda intressentersom därför begärde företräde inför KU för attpåpeka oklarheter i lagförslaget har inte kunnatberedas tillfälle därtill.Där förbud kan vidmakthållas har man inte givitupp. som utnyttjarutrymme gratis har belagts med generelltreklamförbud. Detta trots vad som uttalades näryttrandefrihetsgrundlagen antogs. Då förnekadesvarje tanke på att en borgerlig regering skulleutnyttja möjligheten till generellt har man gjort det medsedvanlig förklaring: Man vill vidgayttrandefriheten!Lokala kabelsändarföretag som inte har råd att ensbetala för den kanal de använder har väl irimlighetens namn större behov att få inkomster tillsin verksamhet än andra. Ändå drabbas just dessaav generellt reklamförbud.De redan stora tillåts bli större medan de små -- ochkanske oppositionella -- skall förbli små. Kännsbilden igen från cirkusen runt ?Kabellagens reklambestämmelser går med sinaförbud och restriktioner långt utöver vad somstadgas i de internationella konventioner somSverige anslutit sig till. Det motiveras med attannars kan framtida avvägningar försvåras.Vad då framtida avvägningar! Vågar man inte sägaframtida förbud, för det är vad det handlar om?Varje påpekande att reklamförbuden strider motinternationella konventioner avfärdas med att delänge förekommit i vårt land och inte bedömsoförenliga med . Lagrådet undvek att bedöma just detta.Någon annan torde inte heller ha gjort det!Däremot har man i tvingatsupphäva ett förbud mot reklam i TV förbarnleksaker. Inför utsikten att målet skulle drasinför upphävde den grekiskaregeringen rådande förbud. I tvekar maninte att i stället gå motsatt väg.EGs motivering saknar inte intresse. Genomreklamförbudet försvårades utländsk konkurrens,och de inhemska konsumenternas valmöjligheterdrabbades. Dessutom låg den inhemska prisnivånhögre än i övriga konkurrentländer, till men förkonsumenterna.Kabellagen präglas av en grundmurad ovilja attfrigöra etermedia från politisk styrning. I stället föratt utgå från hur politikerinflytandet överRadio/TV kan minskas utan att komma i konfliktmed lagar och konventioner, har ambitionen varitatt inte släppa en millimeter mer makt ännödvändigt -- och inte ens det.För att inskränkningar av yttrandefriheten skall fåske räcker det inte längre att de är godtagbaraenligt svensk grundlag. har förpliktigat sigatt de också skall vara ''nödvändiga i ettdemokratiskt samhälle''.Skulle emellertid för en gångs skull viljauppfylla detta sistnämnda kriterie blir det intemycket kvar av kabellagen.Är det kanske denna insikt som föranlederpåpekandet att förslaget endast syftar till entemporär lösning av lagstiftningsfrågan? Det låterför bra för att vara sant.(Applåder)Anf. 248 () replik:Herr talman! För att inte von der Esch skalllockas till någon motreplik skall jag bara hålla medom att det gick för fort i utskottet.Den egentliga avsikten med min replik är att jagglömde att yrka bifall till meningsyttringen. Det görjag nu.Anf. 249 ():Herr talman! De förslag som behandlas i dettabetänkande är ju till stor del föranledda av attyttrandefrihetsgrundlagen träder i kraft den 1januari. Dessutom innehåller den aktuellapropositionen en rad förslag som på olika sätt ökarfriheten för radio- och TV-sändningar.Kravet på tillstånd för lokala kabelsändningar tasbort. Det blir tillåtet att sända reklam ochsponsrade program också i s.k. egensändningar.Regleringen för ljudradion blir mindre omfattande.Det är viktigt att framhålla att de regler ochbegränsningar som föreslås för reklam i huvudsaköverensstämmer med konventionen omgränsöverskridande TV-sändningar samt EGsdirektiv med vissa föreskrifter om TV-sändningar.På ett speciellt område har vi skärpt reglerna. Detgäller att det blir förbjudet att i TV-reklam rikta sigtill barn . Varken den ena eller andrakonventionen gör det omöjligt för ett land attskärpa bestämmelserna. Vår inställning att förbudskall råda för alkohol- och tobaksreklam är välkänd och också stadfäst i reglerna för den nyamarksända TV-kanalen.Med hänvisning till von der Eschs anförandekan det påpekas att inte harreserverat sig på någon punkt i detta betänkande.Det kan finnas anledning att fråga om moderaternahar ändrat sig. Det verkade så av detta anförande.Över huvud taget kan man säga att reglerna förreklam och sponsring så som de beskrivs i dennaproposition i allt väsentligt stämmer överens medde som blev beslut för den nya TV-kanalen.Reklaminslagen skall tydligt avgränsas. Högst 10 %av sändningstiden får utgöras av reklam.Annonserna skall placeras mellan programmen.Tiden är begränsad till åtta, högst pertimme, etc. Allt detta är välkända regler ochbestämmelser för reklamsändningar.Två viktiga skyldigheter för nätinnehavare harskrivits in i den nya lagen. Den ena är att de skall setill att de boende i anslutna fastigheter har tillgångtill etersändningar som sker med stöd av 5 § förstastycket i radiolagen, dvs. i praktiken SverigesRadios program och i fortsättningen också dentredje markbundna kanalens. Eftersom det ocksåuppkommit diskussion om villkoren för hurnätinnehavaren skall tillhandahålla dessasändningar har utskottet gjort en tydlig markering ilagtexten om att denna service skall tillhandahållasutan kostnad för själva mottagningen.Den andra skyldigheten gäller att tillhandahållautrymme för en lokal kanal. Det föreslås också attde lokala sändningarna skall skötas av lokalakabelsändarföretag. Det framhålls också att ettsådant lokalt kabelsändarföretag i sinsändningsverksamhet skall sträva efter vidastmöjliga yttrande- och informationsfrihet. Syftet äralltså att göra det möjligt att låta olika intressen ochmeningsinriktningar komma till tals iverksamheten.Propositionen innehåller inte något generelltförbud mot reklam i egensändningar. Dock finnsdet ett reklamförbud för de företag som gesställning som lokala kabelsändarföretag. Det kaninte vara rimligt att ett företag dels skall kunnafinansiera sin verksamhet med reklam, dels kunnautnyttja sin ställning som lokalt kabelsändarföretagoch få kanalen gratis.Den som väljer att driva sitt sändarföretag påkommersiell grund skall hänvisas till att förhandlamed nätinnehavaren om sändningsutrymme påaffärsmässiga villkor.Det skall liksom vara kabelnämnden somskall pröva vilket lokalt företag som skall få tillgångtill den fria kanalen, eller, om det är aktuellt, vilkasom skall dela på den. För att undvika att ge någotföretag monopol skall rätten till en kanal endastgälla för en begränsad tid. Man har valt att stannaför det som gäller , dvs. tre år.När det gäller reservationerna försökersocialdemokraterna reservera sig mot attmöjligheterna till reklam i kabelsändningar tillåts,som de ondgör sig över att den inte släppshelt fri. En sådan inställning faller ju på sin egenorimlighet.I propositionen skrivs tydligt in att ändringar skallgöras endast om de framstår som självklara ellerbrådskande. Detta tar socialdemokraterna tillintäkt för att inga ändringar skall göras alls. Men deförslag som vi nu skall fatta beslut om är just avdetta slag.