prot · GF0941 · 1991-12-09 00:00:00 — Det varbeslut som framstår som mycket kloka på längresikt. Om tar avstånd från debesluten får vi en helt ny debatt.Anders fortsätter sedan med sin koppling,att det nu gäller att spara pengar. Men detta är juingen besparing, utan det innebär ökade kostnaderför statskassan. Det är ju det som är det tokiga isammanhanget, det är ju det vi har talatom. Har inte lyssnat, eller hållerhan sig bara till sitt färdigskrivna manuskript?Precis som vår vän från , ,påpekade, kräver anständigheten att man intebehandlar värnpliktiga på det här viset. Detinnebär dessutom större kostnader än besparingar.Är ute i syfte att spara pengar, vardet därför en alldeles tokig åtgärd som han vidtog.Jag vidhåller att detta var ett ovanligt slafsigt ochdåligt beslut, som medför större problem och ökadekostnader för skattebetalarna. harfått en mycket mycket dålig start.Anf. 9 ():Herr talman! Jag ber att få framföra min beundranför den brist på retorik som försvarsministern visar.Det känns stimulerande att kanske få möjlighet attkolla av det vid flera tillfällen.Det är rätt lustigt att kan krypabakom det faktum att den nuvarande regeringen ärså sparinriktad just när det gäller försvaret. Enligtförsvarsministern skulle dessa insparade 125miljoner täcka upp alla de luckor som visocialdemokrater genom tidigare beslut harurholkat ur försvarsbudgeten.Men talar vi faktiskt om dessa ungdomar, som iförtid har pressats till att avsluta sin utbildning ochsom inte får utbildning . Vi talar ocksåom den personal som faktiskt har blivit uttagen tillatt fullfölja dessa utbildningar. Det ärkonsekvenserna för dessa människor somförsvarsministern och regeringen nu faktiskt får lovatt ta. Det är de konsekvenserna som måste frampå bordet, och i den slutändan kan jag inte se någrasom helst besparingar.Går man ut bland de värnpliktiga -- vilket jag undermina år i försvarsutskottet har haft mångaanledningar att göra -- får man av dem mycketskiftande besked om hur de tycker att utbildningenär, hur de tycker att utbildningsanordnarna är, hurmaten är och mycket annat. Det finns alltså olikasätt att reagera. Ställer man en fråga till en grupp ärdet få i gruppen som säger att det man frågar om ärmycket bra. Reaktionen är ungefär densamma somhos eleverna i årskurs nio när man frågar dem omdet inte skall bli skönt att sluta skolan. De svarardå: Jo visst skall det bli skönt att sluta skolan. Menför många innebär faktiskt utbildningstiden, varesig det gäller tiden i skolan eller den på regementet,också en trygghet och en fostran för framtiden.Det har diskuterats mycket kring denna utbildning,och jag skulle vilja hänvisa till den totalautvärderingen, som vi kanhända får på bordetframåt våren. Jag skulle då önska att inte enbart denegativa sakerna kommer fram i denutvärderingen. Jag vill nämligen påstå att det finnsen vinkling på detta.Anf. 10 ():Herr talman! sade att pojkarna iSmåland blev glada över att få påbörja sin civilautbildning. Men vad är det för civil utbildning deskall påbörja? Om man startar en utbildning ijanuari har man ju inte alls samma valmöjlighetersom om man startar en utbildning . Detfinns ett betydligt begränsat antal linjer att välja pånär man börjar studera i januari.Jag tror säkert att man kommer att behandlaansökningarna -- men vad har de att ansöka till?Det är den frågan jag ställer.De kan kanske läsa en fristående kurs, men det varinte detta de hade tänkt sig. De hade tänkt sig attsatsa på en utbildningslinje som leder till ett yrke.För mig är det centrala i debatten hur man harbehandlat dessa pojkar. Jag är djupt upprörd överatt de har utsatts för detta. Deras tilltro tillsamhället växer minsann inte när de behandlas pådetta sätt.Jag vill ha mer preciserade svar när det gäller vaddet är de skall utbilda sig till. Som jag sade i mittinledningsanförande kan de inte göra någothögskoleprov. Kommer det att inrättas nyautbildningsplatser just för dem osv?Anf. 11 ():Herr talman! Jag har för min del inte försökt attgöra partipolitik av detta. Det verkar för migsnarare så att det är försvarsministern som försökergöra partipolitik genom att dra i gång en stor debattom ramhöjningar, om försvaret i stort osv. Det ärmöjligt att försvarsministern åsyftar MargittaEdgrens fråga och sätt att hanterasvaret som fick.Eftersom jag tog emot svaret på har det för mig handlat om just människornasom drabbats av beslutet. Jag gav ett exempel påhur en enskild hanterades genom regeringensbeslut och myndighetens beslut. Jag fick ingenkommentar över huvud taget till detta, och det vardet jag ville markera.Man är van att tåla mycket inom det militära. Jaghar uttryckt min beundran över denna tålighetmånga gånger, men detta var så att säga övergränsen. Det gäller de värnpliktiga somhemförlovades, i vissa fall som beslutetkom och i andra fall någon vecka . Det gällerockså alla dem som höll på med en utbildning av devärnpliktiga, och det gäller även dem som skulle tavid och utbilda nya i januari.Anf. 12 Försvarsminister ():Herr talman! Jag förstår om inte villdiskutera orsakerna till detta beslut, utan villdiskutera vissa saker beträffande tekniken. Mendessa saker kan man inte separera.Jag upprepar: Under innevarande budgetår skall1,5 miljarder arbetas bort på grund av attsocialdemokraterna bl.a. beställde materiel, somöverbefälhavaren avstyrkte. Hade man samtidigtanvisat pengar, som var beredda till,hade det varit en annan sak. skall 1,5 miljarderbetas av. Här har vi lyckats med 125 miljoner. Jagär naturligtvis glad över att socialdemokraterna nuverkar vara beredda att ge försvaret rejälaekonomiska tillskott. Jag hoppas att detta visar sigockså i försvarsberedningen och i departiledaröverläggningar som skall följa, en delav dem , och att det inte visar sig attSture säger en sak och enannan.Frågan är då vad hade hänt om man inte börjat betaav dessa 1,5 miljarder. Det gäller 4 000 människor iKarlskoga, och det är människor i en helt annanålder och betydligt svårare situation påarbetsmarknaden än de värnpliktiga som nudrabbats. Risken finns fortfarande kvar, och jag vetinte om vi klarar att rädda Swedish Ordnance iKarlskoga. För det krävs nya pengar. Jag vet inteheller om vi klarar att rädda garnisonen i Sollefteå.Där gäller det inte bara värnpliktiga och militärtbefäl, utan civilanställda, inte minst kvinnor.Hur skall man prioritera? Det är inte ,herr talman, så att man kan ta precis allt vad manvill ha och önskar sig.Detta är svårt. Det är inget lätt beslut. Tro inte attjag står i talarstol och vill säga att dettabara var en klackspark. Det var, herr talman, långadiskussioner, saken anmäldes i beredningen, ochdet var socialdemokraterna i beredningen somtyckte att man inte skulle gå fram med enproposition till , utan i stället ta det i formav ett regeringsbeslut.Efter vad jag erfarit är jag inte helt säker på att intebeslutet kommit även om den gamla regeringensuttit kvar.Sedan till den intressanta frågan: Vad blirbesparingen? Jag medger att det är svårt attberäkna den totala samhällsekonomiskabesparingen. Jag är övertygad om att det finns ensådan, men jag kan inte ange på miljonen när hurmycket det kommer att bli. Mina beräkningar visardock fall att man samhällsekonomiskt gör enbesparing genom att människor kommer ut tillproduktionen -- och en del av dem är eftersökta --och andra kan tidigarelägga sin utbildning.Jag har att företräda försvarsintressen. Detta ärinte ett beslut av ett enskilt statsråd. Detta besluthar fattats kollektivt i regeringen efter vederbörligaföredragningar, alltså i pluralis.När det sedan gäller dessa pojkars möjligheter attkomma in på olika utbildningar vill jag säga att detnaturligtvis inte vore rimligt att just de skall haextra poäng, eller att man skulle sänka tröskeln fördem till spärrade utbildningar. Men det är rimligtatt de får en chans att söka, och det klarade vi avmycket snabbt genom det goda samarbete somfinns mellan regeringen ochutbildningsdepartementet. Men sedan måstemeriterna vara avgörande.De får alltså chansen att komma ut påarbetsmarknaden tidigare, att klara av sinutbildning så att de, när högkonjunkturen kommer,är färdigutbildade och kommer att ha lättare att fåett jobb.Sedan är det faktiskt inte så, herr talman, att deskickas hem . De har på sig, dåde får bo kvar. Det är faktiskt inte . Vadsom sägs här är en missuppfattning som jaghärigenom vill klara upp.Herr talman! Jag tror att den här typen av åtgärdericke kan uteslutas , även om det inteåterigen kommer att röra de värnpliktiga. Detkommer att bli drastiska besked när det gällerförsvarsindustri och annat om inte ärberedd att ta sitt ansvar, nämligen genom att gåmed på tillskott. Sanningens minut närmar sig nu.De som inte är beredda till detta har naturligtvisinte någon moralisk rätt att stå vare sig i riksdagenstalarstol, på kaserngårdar eller i media och lova attförband skall bibehållas eller att försvarsindustrinfår finnas kvar.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 13 ():Herr talman! Jag är beredd att tillförsvarsministern lämna över kopian av dettabeslut, som är daterat och somsäger: Punkt. Du hemförlovas 1991-11-22.Enligt de uppgifter jag har var det inte på sammagenerösa sätt som dessa värnpliktiga fick beskedetatt de, som försvarsministern sade, får lov att bokvar . Det var en formulering som varnågot häpnadsväckande. Jag talar alltså om detbeslut som den värnpliktige har i sin hand som sägerjust detta. Den formulering som försvarsministernanvände i talarstolen var mera icke-militärisk, ochden kanske kan komma igen litet längre fram närdet är fråga om just att diskutera personalvård.Anf. 14 ():Herr talman! Försvarsministern sade här attorsaken var att man ville spara pengar. Men varfördå lägga fram ett förslag som betyder ökade utgifterför statskassan? Det är ju raka motsatsen till enbesparing. Det är uppenbart att de här pojkarna ioch med att de nu skickas ut på detta vis kommeratt åsamka statskassan ökade kostnader --kostnader som överstiger de 125 miljonerna. Jagdrog ett litet exempel, om att det räcker med attbara var sjunde inte får ett jobb för att det skall fåden effekten. Jag tror att det är en försiktigberäkning och att det blir fler.Försvarsministern sade också att det nu gäller attklara Swedish Ordnance och att klara . Ja,just det; det gäller att prioritera inom de ramar manhar, inte ständigt springa och ropa efter mer pengar.Lösningen på problemen är inte att öka anslagen,att lägga fram förslag som innebär ökade utgifteroch kalla det för besparing, utan lösningen är attförsöka klara verksamheten inom de ramar manhar. Jag är övertygad om att försvarsministernkommer att hitta lösningar på Swedish Ordnancesoch akuta problem inom de ramar somfinns.När försvarsministern i sitt första inlägg sade attRoine hycklade ett försvarsintresse införvalet är det mycket stora ord i munnen på enförsvarsminister, som , med de siffror han harpresterat, inte alls har lyckats komma upp i deökningar av försvarsramen som av under sina sista år i departementet.Roine kanske inte sade så mycket, mendet blev mer pengar än vad AndersBjörck har lyckats åstadkomma.Skall man tro moderatpressens ledarsidor, är de 7,8miljarder som försöker öka ramenmed inte alls säkrade. Det lär finnas starka krafterinom regeringen som inte ställer upp ens på detbeloppet.Anf. 15 ():Herr talman! Det var roligt att höra att de härungdomarna ändå skall ha en rimlig chans att sökahögskoleutbildningarna -- det är självklart -- ochderas meriter är avgörande. Men de söker ju intepå likvärdiga villkor som andra sökande till dekurser och utbildningar som startar pågrund av att de inte kunde göra högskoleprovet. Dehar planerat för att börja sina civila utbildningar iaugusti/, och deras planering harhelt förryckts genom detta beslut. Jag vidhåller attjag tycker att de har behandlats på ett avskräckandesätt i den här beslutsgången.Anf. 16 Försvarsminister ():Herr talman! envisas med attpåstå att de värnpliktiga som enblixt från klar himmel fick veta att de skulle åkahem . Här har jag beslutet frånregeringen till överbefälhavaren, och det blevsannerligen offentligt som det ärdaterat, dvs. Här har jag beslutetfrån chefen för armén, och det är daterat den 15november, dvs. dagen efter, när han går ut tillförbanden. Hur kan någon som kan räkna -- och nisocialdemokrater hävdar ju att ni är så bra på atträkna -- påstå att detta är ? Det är heltenkelt inte sant. Pappren finns här om någon vill sehur tidsramarna var.De 7,8 miljarder som jag föreslår som ett tillskottunder den närmaste femårsperioden skall bliföremål för partiledaröverläggningar. Efter vadsom har skett här tar jag det som självklart attsocialdemokraterna, genom , idessa partiledaröverläggningar kommer att stödjaett ramtillskott och en teknikfaktor på tillsammans7,8 miljarder. Annars har ni ju här talat i höggrad tomma ord.Jag vill gärna säga att jag verkligen hoppas på ettgott samarbete med socialdemokraterna. Vi är intelåsta, inte bundna, utan vi är beredda att verkligendiskutera för att få en bred enighet iförsvarsfrågorna med socialdemokraterna ochsamtliga andra partier som är representerade här iriksdagen.Sedan säger att jag har räknat fel närjag säger att man sparar 125 miljoner. Ja, herr talman, jag erinrar mig när StureEricson för inte här sade att baratokstollar kan tro att det någonsin blir tresjälvständiga baltiska stater på andra sidanÖstersjön. har vi facit, och när vi har facit i denhär frågan skall vi nog se vem som fick rätt.Tredje vice talmannen anmälde att Karl-ErikSvartberg och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1991/92:53 ominformation m.m. med anledning av ansökningenom medlemskap i . 17 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig1. om samtliga av de resterandekonsekvensanalyserna från EES-förhandlingarnakommer att offentliggöras,2. om inte, vad skälet är,3. hur regeringen kommer att ta ansvar för att EG-frågan får en allsidig belysning införfolkomröstningen,4. hur regeringen ser på frågan om tidpunkten fören folkomröstning.Det analysmaterial som syftar påhar till övervägande del utgjort s.k. arbetsmaterialunder EES-förhandlingarna och således inte varitoffentligt. Slutsatser från analysmaterialet återfinnsemellertid i de s.k. grönböcker som publicerats avutrikesdepartementet , senast ijuli 1991. Dessutom har information lämnats avregeringen här i kammaren vid upprepadetillfällen. I sammanhanget bör man inte hellerglömma de utomordentliga informationsinsatsersom görs av kommunerna, näringslivetsorganisationer, fackföreningsrörelsen m.fl.Också resultatet av EES-förhandlingarna kommeratt ges ut i grönboksform. Alla intresserade, dvs.även många myndigheter och organisationer, ges dåmöjlighet att ta del av förhandlingsresultatet,bedöma detta och att ge synpunkter i denremissbehandling som skall ske.Som jag framhållit finns slutsatserna avkonsekvensanalysen i grönböckerna. Det materialsom legat till grund för de svenska positionerna iförhandlingarna är av den arten att sekretesslagensbestämmelser om rikets förhållande till främmandemakt kan bli tillämpliga när materialet blirallmänna handlingar. Detta är ett vanligtförhållande i samband med internationellaförhandlingar. Materialet kommer också att habetydelse under den medlemskapsförhandling somnu förestår.Jag delar synpunkter om viktenav att information om EG-frågorna sprids och attdenna skall vara objektiv och allsidig. Det finnsredan i dag ett omfattande utbud av sådaninformation. I exempelvis grönböckerna och iskriftserien Fakta informerar UDtillsammans med övriga departement om vårarelationer till EG och konsekvenserna för Sverigeav ett EG-medlemskap på olika samhällsområden.Inom kort utkommer två nya grönböcker medrättsakter som blir aktuella vid ett svenskt EG-medlemskap. Dessa beskriver innehållet irättsakterna och hur dessa förhåller sig tillmotsvarande svenska regler. I en tidigare grönbokfrån har man redogjort för vilka av EGsrättsakter som tar över genom EES-avtalet.Inför förhandlingarna med EG och den kommandefolkomröstningen avser regeringen att ytterligarebredda informationsaktiviteterna. Inomregeringskansliet diskuteras nu denna fråga.Regeringen avser att återkomma meden redogörelse för hur informationsspridningenskall gå till. Studieförbunden kommer sannolikt attha en central roll i detta sammanhang. Regeringenkommer naturligtvis också att fortsätta attfortlöpande hålla informerad omförhandlingarnas förlopp.Herr talman! I fråga om folkomröstningen kan jagsvara att den närmare utformningen av ochtidpunkten för folkomröstningen kommer attbehandlas mot bakgrund av arbetet i denparlamentariska kommitté som beredergrundlagsfrågan. Jag kan här hänvisa tillregeringsförklaringen, där det sägs: ''Med siktetinställt på medlemskap bör dennafolkomröstning äga rum senast i samband med detallmänna valet i september 1994.''Anf. 18 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka så mycket försvaret, som var utomordentligt innehållslöst. Såvittjag förstår hade det kunnat inskränka sig till trerader, där man hade skrivit att ''samtliga frågorbesvaras med vet ej''. Det är ju egentligen vad dethär svaret ger vid handen.Regeringen vet varken om resterandekonsekvensanalyser kommer att offentliggöras, hurden skall ta ansvar för att EG-frågan får en allsidigbelysning inför folkomröstningen eller hur man serpå frågan om tidpunkten för en folkomröstning.Svaret är alltså ''vet ej''. Jag måste säga att jagtycker att det är väldigt tråkigt.Jag är ofta ute och talar om EG och försöker då geinformation utifrån de ståndpunkter som jag och vii har. Det är väl känt att vi är väldigtkritiskt inställda till EG. Jag har märkt att det finnsett otroligt behov av och sug efter information -- enallsidig information, inte propaganda. En sådaninformation saknas. Många människor som jagträffar efter mötena säger spontant: har viinte fått reda på det här?Hur kommer det sig att man inte talar om vad dentotala bilden av EG innebär och om vilkakonsekvenserna blir av ett eventuellt svensktmedlemskap? Varför går man från regeringen inteut och säger att det inte alls bara handlar om att fåbilligare livsmedel, lägre krogpriser och billigaresprit eller att barnen skall få möjlighet att studeravid universitet i ? Det handlar ju om såmycket mer, nämligen om den ekonomiskamonetära unionen och om den politiska unionen.Det är väldigt stora frågor, och kunskapsnivån iSverige är mycket låg hos många människor.Detta måste regeringen ta ett ansvar för, så att såmånga som möjligt vet varför man kommer att sägaja eller nej, och vad det är som man säger ja ellernej till.Jag tror att statsrådet och jag är överens om detta.Det står ju också i svaret att den här informationenär viktig. Därför förvånar det mig att det inte finnsnågra konkreta svar. Det är nu som informationenbehövs. Allt fler människor i ställer sigfrågan: Vad skulle ett EG-medlemskap få förbetydelse för mig, för mitt arbete och för den ortsom jag bor på?Vi är många som är ute och talar på möten, menförhållandena -- i vilken mån man har möjlighet attvara ute, att resa, att få betalt osv. -- är ju väldigtolika. Extremfallen är å ena sidan ochorganisationen till EG å den andra sidan.Villkoren är mycket olika. Alla organisationer somär kritiskt inställda till EG -- miljöorganisationer,fredsorganisationer, kvinnoorganisationer,konsumentgillen, små politiska partier såsomvänsterpartiet och , politiska opinionerinom de övriga politiska partierna som också ärkritiska -- har ju mycket små möjligheter att kunnavara ute på samma sätt som t.ex. , att kunna produceramaterial och att kunna föra fram sina ståndpunkteroch kunskaper. Det är en stor obalans i dagensinformationsflöde. Det är inte fråga om någonallsidig belysning som skulle kunna göra det möjligtför människor att orientera sig, särskilt nu när manså ofta diskuterar EG. Vi läser om EG itidningarna, ser på TV vad som händer vidMaastrichtmötet och vi kan höra vad man säger iEG om det ena och det andra.Det är därför konstigt att inte regeringen redan nutalar om hur man tänker hantera den här frågan ochbestämmer sig för hur folkomröstningen skallorganiseras. Jag har förståelse för att man inte kanfastställa datum, för det är ju beroende av hurdiskussionerna i EG framskrider. Men denprincipiella frågan om huruvida det skall vara enseparat folkomröstning eller om den skall företas isamband med ett ordinärt val, antar jag attregeringen måste ha diskuterat och kommit framtill någon uppfattning om.Skall det vara en separat folkomröstning eller skallden genomföras i samband med ett val? Jag tror attdet skulle vara förödande om folkomröstningengenomfördes i samband med valet. Eftersom dettaär en så stor fråga bör den inte sammanblandas medfrågan om regeringsmakten i . Frågan är juom vi över huvud taget skall ha någonregeringsmakt i . Valkampanjen inför detsenaste valet var väldigt klargörande. Den störstafrågan förtegs. Det var ingen diskussion om EG.Jag skulle väldigt gärna få redogjort för migåtminstone hur ni resonerar i dessa frågor. Närtänker man sig att komma fram till någonting? Nimåste ju ha diskuterat den principiella frågan omhur folkomröstningen skall gå till. Jag anser att manskulle göra stora vinster om man hade en separatfolkomröstning. Jag skulle vilja ha mer besked änbara ''vi vet inte'' från statsrådet.Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Till att börja med föredrar jag att talaom vad jag vet framför att tala om vad jag inte vet,och det är möjligt att jag skiljer mig på den punktenfrån en del andra. Det är därför som jag harbegränsat mig till att säga vad vi har gjort och attsäga att vi överväger vissa frågor och avser attåterkomma.Beträffande informationen sade vi inte har redovisat vad vi har gjort och vad vigör. Jo, , vi lämnar redovisningar.Jag redovisade dels vilket material som finnsframställt, dels de konkreta planer som vi har,framför allt planer på att redovisa de olikarättsakter och de konsekvensanalyser som bliraktuella i samband med medlemskapet. Det ärsamtidigt -- och jag är nogöverens på den punkten -- angeläget att gå vidarepå den vägen, att sprida ytterligare information, attframställa material och också se till attinformationen sprids.I dagarna prövas ett nytt sätt att sprida information,nämligen genom att gå ut via TVs Anslagstavlan föratt upplysa om den information som finnstillgänglig. Slår detta experiment väl ut, avser vi attfortsätta på den vägen. Det är som sagt inte bara enfråga om att framställa information, utan också omatt göra den lättare tillgänglig.Vi kommer att gå vidare, pröva nya vägar ochframställa nytt material. Jag mottar gärna uppslagockså från till vad som kan varalämplig information i det här fallet. Jag vill gå sålångt som att säga att jag välkomnar en dialog idenna fråga, kanske i EFTA-delegationen.En folkomröstning blir beroende av en hel rad olikafaktorer. Vi har i regeringsförklaringen angivit dentidtabell som är fastställd för förhandlingarna ochdet mål som vi har, nämligen att förhandlingarnaskall föras dithän att det blir aktuellt med ettsvenskt medlemskap 1995.Om vi skall kunna klara detta måsteförhandlingarna inledas så snart som möjligt.Utgången av Maastricht-konferenserna blir frånden synpunkten av stor betydelse. Tidpunkten fören folkomröstning får avgöras bl.a. medutgångspunkt i hur långt vi har kommit iförhandlingarna med EG och när de avslutas. Iregeringsförklaringen står det att enfolkomröstning kommer att hållas före eller ianslutning till valet . Som kan man ha en rad olika synpunkter, bådepraktiska och principiella. Det kommer att ges tidatt diskutera detta, både den saken och frågan omvilken ytterligare information som skall lämnasinnan dess. Det är självklart att vi fortlöpanderedovisar medlemskapsförhandlingarnas förlopppå samma sätt som . Än en gång: Finns detnya informationsvägar skall vi gärna pröva dem.Men det har lämnats information till ochdet har använts en mycket omfattandereferensgruppsteknik.