prot · GE09120 · 1991-05-28 00:00:00 — I den liberala tidningen skrev tidningens ekonomiske kommentatorAnders följande under rubrikenIndustrins negativism:''vänder industrin på nytt kampen mot denoffentliga sektorn och skattesystemet.Skattereformen är inte nog, förändringar isjukförsäkringssystemet som bevisligen på någramånader gett effekter räcker inte. Industrinsginnungagap tycks omättligt. ''Ja, det tycks vara så. Men det finns de som tror påSärimer samt på automatiken och dynamiskaeffekter och som således är beredda att slakta dengenerella välfärdspolitiken för att tillgodosekravmaskinens behov. Till detta kommer krav påsänkta arbetsgivaravgifter och i nästa betänkandekrav på lättnader i eller slopande avförmögenhetsbeskattningen.Fru talman! I reservation 11 får följdsamhetennästan litet udda drag. I den reservationen hävdarman att arbetsrättsliga skadestånd borde görasavdragsgilla. Om man utvecklar detta resonemangvidare kan man säga att miljöböter borde görasavdragsgilla. Ingen på den borgerliga sidan hardock ännu hävdat att miljöböter skall görasavdragsgilla, men vad vet man om vad som kanhända i den nyliberala yran! Kan man för övrigttänka sig att även låta arbetstagarnas eventuellaböter för olovliga strejker bli avdragsgilla viddeklaration? Detta är möjligen symmetriskt, meninte särskilt välbetänkt.Det förvånar mig uppriktigt sagt, fru talman, från dessa två partier är beredd att driva en sånrenodlad klasspolitik som man gör. Det är riktigt attsocialistiska idéer har försvagats efterplanekonomins sammanbrott, men det förvånarmig att två partier som förr försökt tona nerklassmotsättningarna nu så aktivt försöker dra enklar klasslinje i politiken. Det kan möjligen tyda påen sorts mod eller en mild form av hybris. Det ärtydligen nu systemskiftet skall ske frånvälfärdsstaten till väktarsamhället. Det kan visa sigatt högmod går före fall, men denna klaramarkering från den tänkta regeringen in spe görbetänkandet så klargörande. Detta klargörande,tror jag, kan bli den nyliberala regeringens fall --förhoppningsvis innan den ens har kommit tillstånd.Anf. 16 () replik:Fru talman! Låt mig mycket kort påpeka att SURVinte låser in något kapital i företagen. Det ärfullständigt upp till företagen att göra avsättningareller inte. SURV löses automatiskt upp vid nästabokslutstillfälle. Pengarna är disponiblaför investeringar. Så var det med den saken.Sedan mycket kort om reservation 2. Denskattepolitik som skisseras i reservation 2 lederofelbart till en sådan utveckling i som dethar varit i öst, den som har gjort fullständigtbankrutt. Det är ingen fördelningspolitik att drivaen sådan skattepolitik för företagen som föreslås.Syftet med att göra arbetsrättsliga skadeståndavdragsgilla är att få en rimlig utmärkning avstraffen, att få skadestånden lika oavsett vilkenform det är för rörelsen.Anf. 17 () replik:Fru talman! SURV låser in kapital, för det blirskattemässigt gynnsamt att sätta in pengarna iSURV i stället för att skatta av dem. Det är så mankommer ner till i effektiv skattebelastning påkvarhållna vinstmedel, i stället för att kanske dessaförs över till en nyinvestering i ett annat företag. Påså sätt konserverar man pengarna, vinstmedlen, iexisterande verksamhet. Det finns inte en sådanskatteutjämningsreserv i våra konkurrentländer.Där har man renare och rakare system.Industriförbundets representant i utskottet när skatteutskottet hade enutfrågning på detta tema att det visst hade varitbättre att få en ännu lägre företagsskatt, ,och slippa SURV-avsättningarna. Orsaken till attni valde SURV var att ni ville dölja att skatteuttagetbara var . Finns det, , någotvästeuropeiskt land med lägre bolagsbeskattning änSverige? Detta är den centrala frågan.Kjell partiledare så långt i en intervju i SAF-Tidningenatt han sade att nu har världens lägstabolagsbeskattning. Jag vågar inte ta i lika mycketsom , men ändå sade BengtWesterberg att det kan finnas skäl att sänkabolagsbeskattningen ytterligare. kan det visasig att världens lägsta bolagsbeskattning är för hög.Det är kontentan av intervjun. Och det är en någotegenartad ståndpunkt. Det är tydligen så att allbolagsbeskattningen är för hög för , mendet är inte bolagsbeskattningen som styr varinvesteringarna görs. Det gör möjligenkapitalbeskattningen. Tvärtom gör en så lågföretagsbeskattning som vi har att kanskeblir industrins lågskatteland, medan Lichtensteinoch är för miljonärerna. Det är inte bra,för det skapar inlåsningar och dåligproduktivitetstillväxt. Det ger ingen ekonomiskdynamik.Anf. 18 ():Fru talman! Jag skall försöka svara på LarsBäckströms fråga som gällde hur många EG-ländersom har lägre bolagsbeskattning än . Jagskulle föreslå att rätta svaret är 0. För attspecificera: De flesta av har ungefär35 % bolagsskatt undantagandes ochDanmark, där den ligger på , om jagminns rätt.Det känns bra att vara ledamot i skatteutskottet,för det är ändå vi som ser till att vi får inkomster.Alla de andra utskotten svarar i stort sett för attspendera de pengar som vi mödosamt har fått ihop.Det är en positiv del av skatteutskottets arbete.Det jag mest tänkte beröra är andra effektersom skatteutskottets politik får. Det är nämligen såatt skatterna har en mycket klart styrande effekt imånga fall. Ofta har jag diskuterat denna styrandeeffekt i miljösammanhang. Jag skall ta andraexempel : avdragsrätten för företagen särskiltnär det gäller reklam och också när det gällerkonferensverksamhet. När det gäller reklamenbetyder avdragsrätten att samhället medvetethjälper till med sådan reklam som egentligen har tillsyfte att gynna företagen. Den har också enstörande effekt på människors, konsumenters, val.Det är inte bara fråga om konsumentupplysningutan även om att övertala folk att köpa just en vissvara. Man ger vinklade informationer. Detta ärbelönat från samhällets sida med avdragsrätt. Dettycker vi inte är bra.Vi markerar vår inställning i en reservation som jagvisserligen inte tänker yrka bifall till, för att sparakammarens tid, men som jag naturligtvis ställer migbakom. Däremot tänker jag yrka bifall tillreservation 30, som gäller en annan styrande effekt.Det handlar om lägesavgifter för kontorslokaler.Utvecklingen av städerna har helt enkelt varitganska osund under centralt i städerna.Det gäller inte bara i utan i de flesta länder.Centra i städerna har blivit alltmer avbefolkade.Det bor inte människor där, det har blivit enkontorisering. Det är en utveckling som orsakarproblem för samhället ur trafiksynpunkt, urnedsmutsningssynpunkt. Även ur social synpunktär denna utveckling oönskad.Vi menar att man skall titta på frågan ordentligt, sevad vi kan göra. Vi föreslår en utredning om attintroducera lägesavgifter för att hejdakontorisering och kanske få mer folk att bo centralti städerna. Sådana avgifter skall också användas tillatt betala de skador en koncentration av industrieroch kontor till centrala städer orsakar.Jag yrkar alltså bifall till reservation 30.Anf. 19 () replik:Fru talman! kom in på att reklamenhar vissa effekter. Reklam är ju en kostnad, ochdärför är det självklart att den skall vara avdragsgillför företagen. hävdade att reklam haren styrande effekt. Jag tyckte först att att den hade en störande effekt påkonsumentens val. Visst har den det. Politikernasagerande har också -- vi skall väl kunna varaärliga -- en störande effekt på väljarnas val. Detfinns inga som helst etiska krav på den politiskareklamens utformning när det gäller att påverkaväljaren.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag vet inte riktigt om jag sadestyrande eller störande om reklam, men jag tror attjag sade bägge delarna. Jag menar i varje fall bäggedelarna när det gäller reklam.Det är inte självklart, som säger,att alla avgifter som ett företag har skall varaavdragsgilla. Jag kan inte alls förstå hur man kanmotivera det.Konsumentinformation är en sak. Reklam somsyftar till att leda konsumenterna till vissa val äralltså i företagens intresse. Det kan de få betala förom de anser det lönt, men att samhället skall stödjadet genom avdragsrätt tycker jag är felaktigt.Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är självklart att ettföretag får göra avdrag för alla kostnader som krävsför verksamhetens bedrivande. Vi har faktisktstörre kontroll på företagsreklamens utformning änpå utformningar av de politiska partiernas reklam.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med om att liknandekontroll skulle kunna gälla politiska partier, mendet är inte detta dagens diskussion gäller. Däremotförstår jag inte alls att alla utgifter skall varaavdragsgilla. Det är en mycket märklig inställning.Men ett antal avgifter skall visst vara det.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 23 ():Fru talman! har anklagat osssocialdemokrater -- nu hör jag att i dessa anklagelser -- för att vi skulle hasvikit skattereformen. I det betänkande som vi nudiskuterar avslöjas detta resonemang på ett brutaltsätt som rent och skärt hyckleri. Här kan vi se hurfolkpartiet bröt mot skatteöverenskommelsen långtinnan den socialdemokratiska regeringen och densocialdemokratiska riksdagsgruppen hade tagitställning i momsfrågan. Man bröt mot en viktigtprincip om dubbelbeskattning av aktieutdelningar.Till min oförställda häpnad sade alltid har kritiseratdubbelbeskattningen. Detta är faktiskt ren och skärlögn. Vi vet ju att , när den storaskattereformen antogs -- det är bara att läsainnantill i betänkande nr 30 -- betonade KjellJohansson och hans partivänner med emfas attdubbelbeskattningen skulle vara kvar. sade han attdubbelbeskattningen skall avvecklas. Tala om attkasta sten i glashus! Jag tycker att folkpartisterna,som har fört fram detta budskap och anklagatsocialdemokratin, borde skämmas.Fru talman! hade för exakt envecka sedan en offentlig utfrågning om EG medrubriken , EG och skatterna. Där fick vi enmängd viktig information om skatterna, även omföretagsbeskattningen. Vi lärde oss för det förstaatt vi här i har en väl fungerandeföretagsbeskattning. För det andra lärde vi oss attdenna företagsbeskattning internationellt sett ärfördelaktig. För det tredje lärde vi oss attföretagsbeskattningen är väldigt viktig för varnågonstans företagen väljer att förlägga sinainvesteringar.Företagsbeskattningen är alltså ett viktigtincitament för företagen att stanna kvar ochutvecklas i . Det är naturligtvis positivt försysselsättningsläget i vårt land, och det är någontingsom och bordetänka på. förslag om en skärpningav företagsbeskattningen leder naturligtvis till attföretagen söker sig på andra håll, vilket i sin turleder till ökad arbetslöshet i . Det är dettasom är den stora orättvisan, att vissa människorställs vid sidan av, blir arbetslösa och upplever attde inte längre behövs. Jag betvivlar inte attvänsterpartiet har stora ambitioner när det gällerfördelningspolitik, men förslagleder precis till motsatsen, dvs. till ökade klyftor.Som vanligt -- höll jag på att säga -- är man imoderata samlingspartiet inte nöjd med denföretagsbeskattning vi har, även om den råkar varafördelaktig. Man vill ha ytterligare förbättringar förföretagarna. Det är naturligtvis konskvent och helti linje med fördelningspolitiskamålsättning, att förbättra för höginkomsttagare ochkapitalägare som man föreslårförsämringar för låginkomsttagare -- de skallklämmas åt.En annan intressant iakttagelse som man kan görai detta betänkande är den stora splittringen, trotsfolkpartiets reträtt i fråga om dubbelbeskattningen,mellan de två partierna inom den s.k.högeralliansen. Man är oense på inte mindre än 18punkter i detta betänkande. Då måste man ställafrågan: Om det nu skulle gå så illa att det blir enborgerlig regering , på vilka av dessa 18punkter skall ge sig? På vilka punkterskall ge sig? Eller för att användafolkpartiets egen dunkla vokabulär: Vilka av dessapunkter skall man svika? Kan ni inte lätta en litenaning på förlåten , så att vi före valet får redapå hur det blir med företagsbeskattningen? Jag ärsäker på att det finns väldigt många väljare som ärnyfikna på ert svar.Hur kommer högeralliansens skattepolitik att överhuvud taget se ut i en eventuell borgerlig regering?Man är ju oense på hundratals punkter. Jag tänkteta mig friheten att citera vad skatteutskottet viceordförande sade när vi diskuteradedessa frågor . Då betecknade han förslageni skattepolitik såsom de hade framförtsi skattereformen som ''orimliga'' och ''snurriga''.Han använde t.o.m. ordet ''vanvettiga'' omfolkpartiets förslag. Då blir min fråga: Vilka avdessa orimliga, snurriga och vanvettigaskatteförslag måste m.fl. moderateracceptera? Eller måste vika sig på alladessa punkter? Jag ser fram emot ett svar på denfrågan.Fru talman! Som jag tidigare sade finns det ettmycket stort antal reservationer fogade till dettabetänkande. Alla frågor i dessa reservationerbehandlade vi i samband medskattereformens genomförande, och de flesta avdem behandlades faktiskt så sent som för sexmånader sedan. Därför behöver jag inte gå in påvarje enskild reservation och kommentera den. Jagkan bara hänvisa till tidigare debatter.Jag skall emellertid göra ett enda undantag och detgäller den proposition som också behandlas iutskottsbetänkandet, proposition nr 167. I dennaproposition föreslås att vissa aktiebolag skall fåmöjligheter att dela upp verksamheten på mindreenheter, utan att det skall få någrainkomstskattekonsekvenser. Det knyts vissa villkortill detta, bl.a. att aktierna skall vara inregistreradevid . Detta är naturligtvis ettförslag som är bra för de företag som har en endaverksamhetsgren som på något vis är udda ochavviker från företagets ordinarie verksamhet ellerför de företag som har en verksamhetsgren som ärsärskilt riskfylld. Då är det bra att man kan skilja utden i ett särskilt bolag. Det är det sompropositionen avser att underlätta.Nu finns det invändningar mot propositionensförslag. I reservation nr 1 föreslås att även ickebörsnoterade företag skall få denna möjlighet.Avslutningsvis vill jag då bara erinra om -- och detstår tydligt och klart uttryckt i både betänkandetoch propositionen -- att detta förslag är ettprovisorium. De övergripandeomstruktureringsreglerna skall ses över. Det finnsdärför anledning att vänta och se vad en sådanöversyn kan ge för resultat innan man går vidare idetta arbete. Låt oss alltså vänta och se.Fru talman! Jag yrkar alltså avslag på reservation nr1 och övriga reservationer samt bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Anf. 24 ():Fru talman! Det är något förvånande att LarsHedfors ägnar sig åt den här typen av debatt, när vinu har bestämt oss för att vara disciplinerade ochhålla tiden. Dessutom är inte speciellt fruktsamt.Vid varje tillfälle som innehållet i skattereformenhar debatterats har jag framhållit att det finnspunkter i den som vi inte gillar. Det finns inslag somskulle ha sett annorlunda ut om vi själva hade fåttutforma dem. Det kritiserar är att vihåller vårt ord och står fast mandatperioden ut vidde förslag som socialdemokraterna och folkpartiethar kommit överens om och för den skattepolitiksom har beslutat om. Jag tycker att det ärlitet omoraliskt att kritisera detta.Frågan om dubbelbeskattning av aktier handlar omen liberal ideologi. En dubbelbeskattning av aktierär inte förenligt med den ideologin.Däremot går det utmärkt ihop med en socialistiskideologi. När det gäller att skapa ett fondsamhälle,passar det med dubbelbeskattning. Att påstå attfolkpartiet genom skattereformen skulle ha skrapatpå livsnerven för vår egen ideologi saknar totaltrovärdighet, talman! Är det bara citat som villha, så nog skall jag skaffa fram citat av vad olikasocialdemokrater har uttalat om moms på mat.Anf. 25 ():Fru talman! sade att vänsterpartietsförslag om att reformera företagetsbeskattningenhotar sysselsättningen. Vi har föreslagit att manskall ha en samlad utredning omföretagsbeskattning. I den skall ingå att avvecklaSURV-systemet, eftersom det leder till inlåsningaroch försämrad produktivitet.Det som styr sysselsättningen rent allmänt ärvinstläget i jämfört medkonkurrentländernas vinstläge. Envinstbeskattning påverkar dock inte vinstläget i sig.Jag tror att vinstläget måste ligga i paritet medomvärldskonkurrenternas. Det är riktigt. Vi harinte krävt att skall ha en högrevinstbeskattning än omgivande konkurrentländer,utan att den svenska vinstbeskattningen skall höjasså att den närmar sig omvärldens.Västtyskland, numera , hade envinstbeskattning på som man nu har sänkt tillungefär . har en nominell skatt pådrygt -- effektivt . ligger påextremt avvikande , medan det normala iEuropa torde vara någonstans . Vi haralltså en vinstbeskattning som är 10 procentenheterlägre.Vi beräknar att staten skall få in uppemot 400 miljarder på skatter. Av detta kommerföretagens vinstbeskattning att leverera 22miljarder. Det vi begär är inte dramatiskt. Vi begäratt vinsterna skall fördelas även till andra grupperän kapitalägarna. Det är vår fördelningspolitik.Sysselsättningen avgörs inte enbart av varbeskattningen är låg. I så fall skulle alla Europasinvesteringar ske i . Vi har en rad andraväsentliga faktorer, såsom infrastruktur, tillgång påarbetskraft, närhet till marknader. Vi har också denoerhörda dominansen av storföretag som finns iSverige och som verkar hämmande på utvecklingenav mindre företag och på sysselsättningen. Detvisar den undersökning av Sverigeskonkurrensförhållanden som gjorts av MichaelPorter från . Han säger attskatterna inte är så viktiga i som hantrodde. Det finns andra begränsningar försysselsättning och tillväxt i . Så säger denekonomiska forskningen. Men hartydligen den uppfattningen att vi får sysselsättninggenom att ha en låg företagsbeskattning. Det är juinte någon klassisk socialdemokratisk linje utannågot helt annat. Jag tror inte att man skall stannavid den uppfattningen utan återvända till den andralinjen, nämligen att kan ha envinstbeskattning som ligger i pari med vad man harpå den europeiska kontinenten.Anf. 26 ():Fru talman! avvisade vårt krav på attäven icke börsnoterade företag skulle få åtnjutaskattefrihet vid utdelning på alla sina dotterbolagsaktier osv. Även dessa slags företag har ju intresseav att kunna effektivisera sin kapitalanvändningoch att kunna få göra det genom att dela uppföretaget på olika bolag utan skattekonsekvenser.Det är ju ändå viktigt att påpeka attaktiemarknadsaspekterna inte behöver vara denenda anledningen till delningen. Den kan varastarkt motiverad av andra skäl; t.ex. att ökabolagens kreditmöjligheter. Där har vi verkligensakliga skäl för vår reservation.Lars påstod att moderata samlingspartietsförslag till förbättringar för företagen kommer attinnebära försämringar för låglönegrupperna. Detär rent nonsens. Förbättringar för företagenmöjliggör ju förbättringar för de anställda. Det ärdet avgörande. Det är i företagen välfärden skapasi första hand och inte i kanslihuset eller isocialdemokratiska partiet.Lars förde debatten nästan i ett slutet rumoch nämnde inte ett ord om att vi fortfarande haren behandling av företagen som får till konsekvensatt de lockas att flytta ut ur landet. Det måste jubero på att konkurrensvillkoren är bättre i utlandetän i . Det är viktigt att vi åtminstone i vissutsträckning kan förhindra detta genom att ha såförmånliga beskattningsregler som möjligt när detgäller företagen.Lars uttalade en stilla bön: Kan ni inte,sade han, lätta litet på förlåten när det gälleren borgerlig regerings skattepolitik. Nej, LarsHedfors. Det nöjet vill jag inte ta ifrån oss, att helasommaren kunna hålla påsträckbänken. Om lättar på förlåter iandra sammanhang -- om han nu är voyeur -- så mådet vara hänt.Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill göra ett par konstaterandenmed anledning av anförande ochdessutom ställa ett par frågor.När det gäller det fördelningspolitiska inslaget i justföretagsbeskattningen är det ju obestridligt attsmåföretag i allmänhet och egenföretag i synnerheti dag är missgynnade i förhållande till de storaföretagen. En fördelningspolitik inomföretagsskatteområdet måste alltså innebäraförbättrade villkor för de förstnämnda.Jag vill också gärna kommentera -- även om jag intevar direkt tillfrågad -- frågan om en borgerligregerings skattepolitik. Jag har tidigare i dennatalarstol deklarerat att vidlyftigheteri skattefrågor måste minska väsentligt. Jag utgårfrån att så kommer att ske när de är iansvarsställning. Jag utgår också från att folkpartietfortsätter att lösgöra sig från såväl det rigidafasthållandet vid skatteuppgörelsen medsocialdemokraterna -- som ändå visar vissatendenser till upplösning -- som det i allmännatermer visade närmandet till moderaterna.Jag tycker att det finns anledning att upprepa attäven skattesystemets fortsatta reformering kräveren ny regering, baserad på en ickesocialistisk grundoch med ett väsentligt centerinslag.En av de frågor jag tänkt ställa är en motfråga närdet gäller det socialdemokratiska skattealternativetför den händelse det skulle bli en socialistiskmajoritet efter höstens val. Avslutningsvis har jagtvå korta frågor. För det första upprepar jag mintidigare ställda fråga om läget när det gäller särskildredovisningsmetod. För det andra: Delar LarsHedfors min framförda uppfattning om behovet avoperativ kompetensförstärkning iregeringskansliet?Anf. 28 ():Herr talman! Jag noterar litet lätt resignerat attnågot besked om en gemensam borgerligskattepolitik får vi inte före valet. Där lägrar sigalltså dimmorna fortfarande lika tungt överförslaget och väljarna lämnas i ovisshet.På fråga kan jag svara att detsocialdemokratiska skattealternativet ärfullständigt kristallklart. Vi står fast vidskattereformens principer. Vi är inte främmandeför att göra vissa utvärderingar och uppföljningar.Om det av fördelningspolitiska ellerskattekontrolltekniska skäl finns behov av det kanman göra smärre ändringar.Kjell säger att då manhar diskuterat frågan om dubbelbeskattning avutdelning på aktiekapital har han framfört att det ärnågot som inte har tyckt om. Det är enav de punkter han inte har velat genomföra. Menändå har man alltså ställt upp på enöverenskommelse med socialdemokraterna därman har föreslagit och varit med om att genomdrivaatt dubbelbeskattning av utdelning på aktier skallgenomföras. Så sent som uttalademan uttryckligen att det skulle vara på det viset.Skattereformen är ju en kompromiss; det vet alla.Vi som var med i den kompromissen har fått ge ochta. Vi har kanske inte alltid tyckt om alla förslag,men vi har varit överens. När vi har varit överenshar vi stått för de här förslagen och de härprinciperna. bryter en viktig princip.Samtidigt anklagar man oss för att göra samma sak.Det, , är hyckleri i den högreskolan.Lars säger att han pläderar för enskärpning av företagsbeskattningen. Visocialdemokrater drev i skatteuppgörelsen hårt denlinjen att man skulle skärpa beskattningen avkapital. Så har också skett med mer än 30 miljarderkronor. Vi har verkligen inte fallit undan förkapitalägarna.Hugo Hegeland vill utvidga förslaget ipropositionen till att gälla även icke börsnoteradeföretag. Jag förstår inte vad vitsen skulle vara meddet, om man nu skall se över det hela. Om mangenomför ett provisorium tar man det allranödvändigaste och sedan får man vänta och se omdet kan behöva utvidgas.Jag har inte, , sagt att ert förslag närdet gäller företagsbeskattningen skulle gå ut överlåglönegrupperna. Det har jag definitivt inte sagt.Jag sade att som ni lägger fram förslag omkraftiga skattesänkningar för kapitalägare ochhöginkomsttagare genomför ni förslag som drabbarlåginkomsttagare.Anf. 29 ():Herr talman! hävdade att denborgerlig skattepolitiken ligger i dimma medan densocialdemokratiska är kristallklar. Jag förstår attLars särskilt tänkte på densocialdemokratiska inställningen under senare tidnär det gäller differentierad moms på baslivsmedel.När det gäller var socialdemokraterna står i detavseendet behöver jag inte be lättaens en aning på förlåten. Han är helt avklädd.Anf. 30 ():Herr talman! Det är riktigt, som , att genom skatteomläggningen vidgadesinkomsterna från kapitalbeskattningen, och det ärvi positiva till.