prot · GE09117 · 1991-05-23 00:00:00 — Men den skall också hållas borta ivissa sammanhang, framför allt från de störrestädernas centrala delar, där det är för trångt förden mängd av bilar som blir följden om manfortsätter med nuvarande ordning. Vi menar attsystemet med parkeringsköp är bra i och för sig, omman har grundregeln med bilplats på varje tomt.Då blir parkeringsköp en förbättring. Men det ärett grundfel att det i finns kravpå bil på varje tomt, vilket ställer krav påparkeringsköpssystem m.m. Det är detta vi villframhålla.Anf. 116 ():Herr talman! Jag har för avsikt att försöka bemötade flesta frågor jag har fått i det här inlägget, för viskall försöka hinna med en votering före kl. 18.00.Nils hade invändningar avprincipiell karaktär mot . Hanhänvisade till översiktsplaner ochområdesbestämmelser som han inte tycktebehövdes, men som vi tycker är mycket välfungerande. Han hänvisade också till näringslivetsbyggnadsdelegation, som sedan mitten av 80-talethar försökt att skrämma både människor ochkommuner för PBL. Alla dessa farhågor harkommit på skam och ingen tar någon större notisom delegationens åsikter längre. I varje fall gör jaginte det.Det är mycket betecknande för ochfolkpartiet hur de ser på affärsetableringar. Manbryr sig alltså inte mycket om människor som intehar bil; äldre, pensionärer, handikappade, somfolkpartiet i många andra sammanhang försökervärna om. Det är ungefär samma inställning somBert för till torgs. Man bryr sig inte om dehär människorna.Översiktsplanen har pratat mycketom. Det är mycket viktigt att kommunerna har ensådan. Man måste kunna redovisa hurkommunerna har tänkt sig utvecklingen framåt.Om man inte har en översiktsplan, hur skall mandå kunna klara ut de naturresurslagfrågor som skallredovisas. Översiktsplanen är instrumentet förnaturresurslagen. Översiktplanen är såledesmycket viktig.Frågan om genomförandetid har både tagit upp. Om den vill jagsäga ungefär som sade, att när endetaljplans genomförandetid har gått ut fortsätterdetaljplanen att gälla precis som . Dendebatten är samma debatt som var med iskrämselpropagandan 1986, när vi fattade beslutethär i riksdagen.På samma sätt vill ha tillbakadispenskravet. Det har vi alltså tagit bort, och detvill jag påstå att vi har tagit bort en gång för alla.Det var ett odemokratiskt system med förhandlingbara mellan den sökande och kommunen.Människorna som bodde i området hade mycketlitet att säga till om. Det var en dialog mellan tvåparter och den stora mängden hamnade utanför.Det tycker jag inte är något bra system. Däremot ärdet som vi har , att man tillåter mindreavvikelser om det inte strider mot planens syfte, enbra avvägning.Jan Strömdahl tar upp frågan om parkeringsköp.Jag menar att man inte kan ta bort kravet påparkeringsutrymme. Bilarna försvinner inte fördet. Det blir bara ett ökat behov av offentligaparkeringar, vild parkering och svårt attupprätthålla övervakning och annat.Anf. 117 ():Herr talman! Först vill jag beröra förhållandet närgenomförandetiden i planen har gått ut. säger att man inte har fått så storaproblem. Det har varit skrämselpropaganda. Mendet har bara gått . Vi har inte hunnit fåsituationer då genomförandetiderna har gått ut ochmänniskor finner att kommunerna vägrar attförlänga dem, utan bestämmer något annat i stället.Ni kan inte peka på detta , för vi har inte kommitdit . Det är först , när det har gått ochgenomförandetider undan för undan går ut, somman får problem. Kom igen och diskutera detta närdet verktyg ni har gett kommunerna börjaranvändas.Sedan vill jag säga några ord, och jag vänder migäven nu till , om etableringen avköpcentra och om affärslivet. Jag förstår att ni ivänsterpartiet och inte begriper hurmarknadsekonomin fungerar och att störrekonkurrens kan bidra till lägre matpriser. Men jagfår erkänna att jag nog inte heller hade väntat mignågon förståelse från ert håll. Däremot ställer jagbetydligt högre krav på ochsocialdemokraterna.Statsrådet påcivildepartementet har lagt fram enproposition som handlar om förstärkt konkurrenspå livsmedelsområdet. I den propositionenkonstateras det att konkurrensbegränsande inslagförekommer i samband med den kommunalaplanprocessen. Men har, detframgår av hans inlägg i den här debatten, inte medett enda ord berört detta -- som alltså omnämns i enav regeringens propositioner. Jag tolkar detta somen ''dubbelpolitik'' från regeringens sida. Vad somgörs på ett departement bryr man sig inte om på ettannat departement. Men harändå pekat på hur det här instrumentet används.Bert namn nämndes här. kanske inte rätt i särskilt många frågor. Men iden är frågan har han rätt. Livsmedelspriserna haralltså hållits på en hög nivå genom begränsadkonkurrens.Slutligen upprepar jag att man inom bådekonkurrenskommittén och SPK har pekat på dettafenomen. borde verkligen på någotsätt ha försökt visa att man ändå bryr sig om vadsom sägs från dessa instansers sida.Anf. 118 ():Herr talman! Jag skall fatta mig kort med tanke påatt votering i ärendet är nära förestående. Tre sakervill jag dock ta upp.Vi säger att översiktsplanerna förvisso kan varaförträffliga. Men de bör bygga på frivillighet. Enkommun skall alltså själv kunna avgöra om detfinns andra lämpliga sätt att möta de intressen somkommunen är skyldig att tillgodose. Exempelvisgäller det då riksintressena.Risken med översiktsplaner vad gällertillämpningen är att de kan bli alltför styrande, t.ex.i fråga om bygglov. Det kan gälla indirekt,exempelvis genom kopplingen tillområdesbestämmelserna.Så något om den tidsbegränsade garantin förbygglov. Det är riktigt att tiden är begränsad.Byggrätten finns emellertid kvar. Det finns ingenhundraprocentig garanti för att man får bygga närtiden har gått ut. Det är detta som vår principiellainvändning gäller.Slutligen: Det mest ideologiska i den här debattenhandlar om tron på marknaden kontra planeringen.Rune har egentligen en mycket stortilltro till politikerna och dera förmåga att görabedömningar. Det gäller exempelvis deras förmågaatt bedöma en varuförsörjningsplan. Här har dettalats om vägar, om enskilda människors behov avbil och om många andra saker. Men jag tror noginte att politikerna har förmåga att göra sådanabedömningar att det blir meningsfullt med den härtypen av planer.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (översiktsplaner)Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 53för reservation 1 av m.fl.Mom. 4 (detaljhandelnslokalisering m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 87för reservation 4 av m.fl.Mom. 6 (etablering av stormarknader)Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 50för reservation 6 av och . 7 (parkeringsköp)Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 32för reservation 7 av och . 10 (genomförandetider för detaljplaner ochdispensförfarande)Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 36för reservation 10 av och ledamöter avstod från att rösta.Mom. 17 (handläggning av ersättningsfrågor i vissafall)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot117 för reservation 16 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.14 § Internationellt samarbete i brottmålm.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1990/91:JuU28 Internationellt samarbete i brottmålm.m. 1990/91:131).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställans bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt underåterstoden av dagens sammanträde skulle företastill avgörnade i ett sammanhang i början avkammarens arbetsplenum tisdagen den 28 maj.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.15 § Ny terroristlagstiftning m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1990/91:JuU29 Ny terroristlagstiftning m.m. (prop.1990/91:118).Anf. 119 ():Herr talman! yrkar avslag påförslaget om ny terroristlag. Vi yrkar även avslag påförslaget att den gamla lagen skall upphöra att gälladen . Men eftersom det inte finnsmajoritet för det förslaget vill vi vara med ochargumentera för att ett dåligt förslag skall bli någotbättre. Jag vill börja med att sammanfatta hurterroriststämpling går till.Det vanligaste är väl att det är sommisstänker att en grupp utlänningar eller enutländsk organisation kan begå våldsdåd iframtiden. I detta lagförslag tasorganisationsrekvisitet bort. Jag har dock svårt attföreställa mig att organisationstillhörighet inteindirekt skulle vara intressant även ochutgöra det viktigaste underlaget för misstankar omterrorism. Erfarenheterna av terroriststämplingenav den kurdiska organisationen ochutvisningsbeslutet av nio kurder, som i avvaktan påatt utvisningsbeslutet skulle kunna verkställasbelades med tvångsåtgärder, har bidragit till attorganisationsrekvisitet har tagits bort. Ipropositionen sägs det att kopplingen mellanperson och organisation kan leda till oönskadestämplingseffekter.Organisationsrekvisitet spelade naturligtvis en storroll för att en hel folkgrupp blev stämplad. Blottaexistensen av en särlagstiftning för vissautlänningar bidrar till främlingsfientligaströmningar. Även om organisationsrekvisitet tasbort kvarstår i massmediala sammanhang risken fören koppling mellan folkgrupp och terrorism.Många kurder i kan vittna om attlikhetstecken mellan kurd och terrorist var det mestframträdande. Sekundärt gjordes en koppling tillorganisationen , och först i tredje hand vissapersoners eventuella farlighet. När det gällerbefarad terroristhandling utvidgas nu lagen från attha gällt befarat brott i till att gälla befaradebrott i annan stat. Jag vill här ställa en fråga tillutskottsmajoriteten. Antag att man misstänker atten kurdisk flykting från som har asyl i Sverigekommer att försöka mörda . Ärhan då en presumtiv terrorist? Vad gör vi om denpersonen har svenskt medborgarskap?I andra fall räcker det med att en utlänning läservissa tidskrifter, besöker vissa lokaler osv. Så hardet ju varit när man har använt lagen. Ilagförslaget står det att en utlänning som kanbefaras begå eller medverka till en brottslig gärningsom innefattar våld, hot eller tvång för politiskasyften skall kunna utvisas. skall enavvägning göras, för undantaget skall vara attgärningen till en övervägande del har karaktären avett politiskt brott. Hur skall en sådan avvägningkunna ske i praktiken? Befrielseorganisationersväpnade uppror, sabotage och andra aktiviteter ärju seriösa försök att störta en regim eller försök tillpolitisk omvälvning i ett visst land. Jag kan inte sehur man rent praktiskt skall kunna göra dessaavvägningar.När en eller flera utlänningar är misstänkta tarSÄPO in dem till förhör. Hur länge förhören skallpågå beror på . I de nio kurdernas fall varadeförhören . När förhören är slutfördaskall en förhandling där har rollen somåklagare äga rum. När förhandlingen är slutfördundertecknar en domare protokollet. Nytt i dagensförslag är att rätten på begäran av regeringen ävenfår avge ett yttrande. Detta yttrande behöver dockregeringen inte ta hänsyn till.Protokollet går sedan till regeringen som pågrundval av protokollet skall bilda sig enuppfattning om den misstänkte utlänningenseventuella framtida skuld. Regeringen skall alltsåavgöra om den tror att den misstänkte utlänningenkan komma att begå våldsdåd i framtiden.Regeringen är den domstol som slutligen avgör omutlänningen är en presumtiv terrorist. Meningen äratt den misstänkte utlänningen sedan skall utvisasur landet. När detta inte låter sig göras på grund avatt utlänningen riskerar förföljelse i det land hanskall utvisas till inhiberas utvisningen tills vidare. Iett sådant läge kan regeringen förordna omtvångsmedel. Det kan vara anmälningsplikt, dvs.att den misstänkte utlänningen med vissamellanrum skall anmäla sig på en polisstation.Detta fanns med även i den gamla lagen --kommunarresten. Detta har dock de flestakommunarresterade inte åtlytt. Några har vid ettflertal tillfällen dömts och suttit i fängelse för attaldrig ha åtlytt denna restriktion. Jag ifrågasätternu liksom tidigare att denna anmälningsplikt pånågot sätt skulle förhindra terroristdåd om enperson planerar ett sådant. Andra tvångsmedel änanmälningsplikten är husrannsakan,kroppsvisitation, fotografering, hemligtelefonavlyssning, öppnande av postförsändelsertill och från den misstänkte m.m.För att förstå vad tvångsåtgärderna innebär måsteman kanske sätta sig in i hur de har använts.Om en person besökte någon av deterroriststämplade kurderna blev han förhörd avSÄPO. Om man satt på ett kafé eller en restauranghände det att en SÄPO-man satte sig vid bordetbredvid och satte på en bandspelare. I ett fall satten SÄPO-man ständigt på en misstänktsarbetsplats. Detta fick till slut följden att denanställde blev uppsagd när arbetsgivaren intelängre stod ut. De misstänktas vänner och anhörigakunde på goda grunder anta att deras telefoner varavlyssnade. Allt detta medförde att de misstänktaganska snart blev helt isolerade. Vid det här laget,, är flera helt nedbrutna ochförstörda som människor. En del har avförts frånregeringens och SÄPOs lista över misstänktaterrorister. Det är de som av läkare har bedömtsvara mycket sjuka med risk för självmord.En annan brist i den nuvarandeterroristlagstiftningen och även i det nya förslagetär sekretessbestämmelserna. Avgörandet får ske pågrunder som hemlighålls för utlänningen. Detta ärett flagrant åsidosättande av den grundläggandeprincipen i en rättsstat, principen att en misstänktalltid har rätt att ta del av samtliga omständighetersom en domstol eller myndighet grundar sittställningstagande på.Dessa bestämmelser betyder i praktiken att denmisstänkte nekas att försvara sig. Skälet anges vararisk för repressalier för den som vittnar. Men vilkenrisk utsätter sig inte vittnen för i andra fall;våldtäktsoffer, de som vittnar i narkotikamål ochandra typer av våldsbrottmål? Skall vi börja medhemliga vittnen i brottmålsrättegångar också?Till detta betänkande har fogats svaren på denförfrågan som utredningskommittén gjorde till tolvutvalda länder, tio europeiska länder samt Canadaoch . Vid en genomgång avsammanställningen av det materialet, kan manförst konstatera att det endast är Storbritanniensom har en särskild terroristlag, och även endastStorbritannien som i sin lag även innefattarterroristhandlingar i annat land, dock medpåpekandet att det främst gäller . Närdet gäller tvångsåtgärder av typ som vi har är detbara som har lagar där man kan tolkaatt sådana tvångsmedel kan användas.Som sammanfattning vill jag säga att dagens förslagtill terroristlag är behäftat med samma fel som detgamla. Det som gör lagen särskilt obehaglig och skamfläck i ett demokratiskt rättssamhälle ärförst och främst att den är etniskt diskriminerande.Den är enbart avsedd för utländska medborgare.Miljöpartiets förslag att den även skall omfattasvenska medborgare är en ironi som jag inte kännerför att delta i. Vidare sätts den vanligarättsprincipen ur spel både när det gällerdomstolsförfarandet och det faktum att man kanådöma utlänningen skarpa sanktioner utan att manhar konstaterat att ett brott har begåtts.Jag tycker det råder ett skrämmandesamhällsklimat när det är möjligt att stifta särskildalagar för befarade utländska terrorister, samtidigtsom de flesta brott som man verkligen kan tala omsom terroristbrott begås av svenska medborgarehär i landet. Som exempel vill jag nämna de brottsom vi tagit upp i vår motion: attentat motflyktingförläggningar och Shells bensinmackar,brev och telefonhot mot enskilda personer somställt upp för flyktingar. Det är brott som i mycketliten utsträckning klarats upp. Man har en känslaav att de inte tas riktigt på allvar av massmedia ochallmänhet. Jag vill fråga: Var finns nu dessaliberaler som säger sig värna om rättssäkerhet ochlikhet inför lagen?Herr talman! Jag ställer mig bakom vänsterpartietsreservationer i detta betänkande, men jag yrkarendast bifall till reservation 1.Anf. 120 ():Herr talman! Verkligheten är tyvärr sådan att detbehövs en lagstiftning om tvångsmedel somskyddar folket och samhället mot terrorism. Menjag och mitt parti anser atttvångsmedelsregleringen i regeringens förslag ärdiskriminerande mot utlänningar. Alla börbehandlas lika om det anses vara en fara för att attde skall utföra terroristdåd eller misstänks för attvara terrorister. Detta skall gälla oavsett om man ärsvensk eller utlänning.Därför yrkar jag bifall till reservation 2 som innebäravslag på propositionen för att regeringen skallkunna utarbeta ett lagförslag som behandlar allalika.Enligt den föreslagna lagen är det rikspolisstyrelsensom får rätt att ta initiativ till omprövning. Dettaförstärker på ett olyckligt sätt inslaget av låt migsäga inkvisition i denna process. Omprövning avtvångsmedel bör göras regelbundet. Vi måste förståatt anmälningsplikt och andra tvångsmedel kanvara stora ingrepp i friheten för de människor somberörs, speciellt som det kan pågå . De som har anmälningsplikt eller är föremålför andra tvångsmedel bör kunna begäraomprövning i domstol om förhållandena ändras.Det framgår av detta, herr talman, att jag anser attanmälningsplikt skall räknas som tvångsmedel. Såär det inte enligt lagförslaget. Detta bör ändras.Terroristlagstiftningskommittén föreslog att detskall krävas starkare bevis förtvångsmedelsanvändning när det har gått så lång tidsom . Det skall bedömas vara en påtaglig risk.Vi ställer oss bakom den bedömningen.Vi tycker inte heller att terroristärenden böravgöras när den som skall dömas inte är närvarandevid förhandlingen och inte bevisligen tagit emot enkallelse, och ännu mindre när inte ens hans ombudfår delta. Vi tycker lagen skall ändras i dettaavseende.Vi tycker också att det är domstolen och interegeringen som skall besluta om anmälningspliktoch om tvångsmedel i samband med att manupphäver ett utvisningsbeslut. Om det finnsutrikespolitiska hänsyn att ta kan domstoleninhämta regeringens yttrande i denna fråga. Mendet är alltid, menar vi, domstolen och interegeringen som är bäst lämpad att ha hand omdenna typ av juridiska frågor.När det gäller ombuds rätt att ta del avbeslutsunderlag tycker vi att bör följaterroristlagstiftningskommitténs förslag och interegeringens.Slutligen tycker vi att det är orimligt hårdakonsekvenser som regeringen föreslår när detgäller en försummad anmälningsplikt. Vi menar attdet skall räcka med ett extra straff med fängelse ihögst i stället för det föreslagna.Vidare vill vi ändra den lagtekniska placeringen.Denna lag bör inte placeras i utlänningslagen, utandet bör vara en särskild lag.Herr talman! Jag har alltså yrkat bifall tillreservation 2. När det gäller de övrigareservationerna som vi framlagt i detta betänkandeställer jag mig bara bakom dem.Anf. 121 ():Herr talman! För att knyta an till vad BerithEriksson sade vill jag säga att det är viktigt att visätter in dagens diskussion i dess sammanhang. Jagtycker inte att i sitt anföranderiktigt gjorde det. Under de senaste decenniernahar terrorismen vuxit till ett allt allvarligareinternationellt problem, och detta är bakgrundentill dagens debatt. Ett stort antal terroraktioner hargenomförts runt om i världen, ofta med svåra ochförödande effekter för enskilda människor somföljd. Terroraktionerna har till stor del drabbat justenskilda och oskyldiga människor.Dagens samhälle är i många avseenden särskiltsårbart för terroraktioner av olika slag. Modernteknik ökar möjligheten att genomföra terrordåd.Den ökade rörligheten över gränserna och deförbättrade kommunikationerna gör det också alltsvårare att avslöja planläggning och förhindragenomförandet av terrorhandlingar. Deinternationella trafikmedlen är som väl käntsärskilt sårbara i detta avseende.Av den redovisning som regeringen lämnartill om tillämpningen av den nuvarandeterroristlagstiftningen har det också framgått att vihar ett bestående stort antal terrordåd i vår världårligen. Att ingalunda har varit förskonatfrån denna verksamhet känner vi också väl till.Detta gäller såväl terrordåd begångna här i riketsom terroristdåd som genomförts utomlands mensom har haft anknytning till . har också konstaterat att det är ställtutom allt tvivel att i vissa fall har använtssom utgångspunkt för planering och stöd avterroristverksamhet i andra länder.Herr talman! Detta är bakgrunden till att vi för endiskussion om terroristlagstiftningen och att enbred utskottsmajoritet också har ställt sig bakomregeringens förslag till kommande lagstiftning idetta avseende.Bakom terroristaktionerna ligger oftast politiskakonflikter och sociala problem av olika slag. Detinnebär emellertid inte att man för den skull kanursäkta våldsaktioner som drabbar oskyldiga ellerutomstående personer till liv och hälsa. Sverigemåste, precis som alla andra länder, skydda sig mothandlingar av detta slag. Våra medborgare och deutlänningar som har hemvist här i har avsamhället rätt att kräva en stor vaksamhetgentemot terrorismen och att samhället harmöjlighet att ingripa, i första hand genomförebyggande åtgärder.Terroristbekämpningen måste bedrivas utifrånolika handlingslinjer, och jag menar att detta börske på i huvudsak tre fronter. För det första är detnödvändigt med ett utvecklat internationelltsamarbete, och detta har vi också åtagit oss genomatt vi har anslutit oss till flera internationellaantiterroristkonventioner. För det andra måstepolisen ha tillräckliga resurser för att kunnafullgöra sina arbetsuppgifter. För det tredje måstevi ha en lagstiftning som förhindrar att blireller betraktas som ett land där internationellaterroristgrupper kan räkna med att finna en tillflyktoch skaffa sig en bas för fortsatt verksamhet.Den lagstiftning vi behandlar syftar till attgöra det möjligt att förhindra presumtivaterrorister från att komma in eller stanna kvar i vårtland och till att skapa ett utrymme för kontroll avsådana om dessa av asylrättsliga skäl ändå måsteberedas en här.Herr talman! Det lagförslag som ligger påriksdagens bord bygger påterroristlagstiftningskommitténs betänkande.Regeringens förslag skiljer sig på några punkterfrån kommitténs. Bl.a föreslår regeringen att denomdiskuterade s.k. kommunarresten skallutmönstras ur lagstiftningen. Det är ett lagförslagsom på flera punkter stärker rättssäkerheten iförhållande till den nuvarandeterroristlagstiftningen. Jag skall inte gå in på att idetalj redogöra för lagförslaget. Detta finnsåtergivet såväl i propositionen som i utskottetsbetänkande.Det är, herr talman, glädjande att en mycket bredmajoritet av utskottet ställer sig bakom regeringensförslag i dess helhet. Det är enbart vänsterpartietoch som reserverar sig. Å andra sidanär antalet reservationer från dessa partier många.Jag skall här inskränka mig till att kommentera detre första, reservationerna 1, 2 och 3.I reservation nr 1 av yrkas avslag påpropositionen. föreslår attnuvarande terroristlag skall upphävas. Jag tyckeratt det är ett utomordentligt anmärkningsvärtställningstagande som har kommitfram till. Det skulle innebära att det inte i Sverigeskulle vara möjligt att avlägsna en utlänning urlandet i det fall han på mycket goda grunder kananses representera en fara för terroristaktioner ochinga asylrättsliga skäl talar för att han ändå bör fåstanna.Det torde inte, herr talman, finnas något annatjämförbart land som saknar en sådan möjlighet. Jagmenar att det också skulle vara omöjligt att införvår omvärld försvara en sådan ordning. Sverigeskulle alldeles uppenbart riskera att bli en fristadför allsköns terrorister. Vår trovärdighetinternationellt, i förhållande till ingångaantiterroristkonventioner, skulle helt underminerasom man följde ställningstagande ireservation nr 1. Är ni verkligen, ,beredda att ta konsekvenserna av ertställningstagande och de risker som följer av bifalltill reservation nr 1?Även i reservation nr 2 av yrkas detavslag på propositionen, detta med hänvisning tillatt tvångsmedelsanvändningen bör omfatta ävensvenska medborgare. Lagstiftningen enligtregeringens förslag anses diskriminerande motutlänningar, tankegångar som även uttryck för i sitt anförande.Låt mig markera att utskottet anser att så inte ärfallet.