prot · GF0912 · 1991-10-17 00:00:00 — Den statliga, direktastyrningen över länen har alltså ökat år efter årgenom beslut som har fattats, mot våra protester,i denna kammare. Utvecklingen har därmed gått igalen riktning.Olle är välkommen att jobba för dessafrågor. Han kan börja med att övertygaledamöterna i den egna riksdagsgruppen -- då harhan bidragit till att sprida ljuset dit åtminstone.Anf. 52 ():Herr talman! Ordet demokrati är kanske ett slitetord i den politiska debatten, men värdena bakombegreppet tillhör vårt samhälles viktigaste grund.Inte minst de senaste årens händelser i Öst- ochCentraleuropa visar på en mycket djup längtanefter och en hög värdering av demokratin.Det största problemet i de kommunistiska staternassamhällsbild var inte bara bristen på varor ochtjänster -- även om det är nog så allvarligt -- utanfrämst det tillstånd av moralisk bankrutt somframskapats. Längtan efter en samhällsordningsom bygger på klara etiska principer ommänniskovärde och mänsklig värdighet har varitdet pådrivande i den här frigörelseprocessen.Men demokratin är inte en process som når enslutpunkt. Det finns ingen slutgiltig demokratisklösning på samhällets organisation. Demokratinmåste ständigt återerövras.Demokratin är inte bara en institutionell modell,där en majoritet styr över en minoritet.Demokratins substans ligger i de grundläggandevärdena och värderingarna -- det måste finnas enetisk dimension och grund. Utan den blirdemokratin bara ord utan innehåll.Herr talman! Vad det handlar om är ensammanhållen människosyn i botten. Och dennamänniskosyn måste vara en integrerad del av vårttänkande. Speciellt viktigt är det att de uppväxandeinförlivar denna inre kompass på ett tidigt stadium.Det är först när vi klarar av att frilägga ochutkristallisera grunden i denna människosyn som vihar en rimlig chans att hindra de krafter som villundergräva demokratin. Är värdena ochvärderingarna förankrade i vårt inre tändsvarningssignalerna snabbt om vi ser tendenser somstår i strid med den här grundsynen.Just därför är en levande etisk debatt om vårtsamhälles grundläggande värden en fortgåendenödvändighet. Ordet samhälle betyder för övrigtgemensam grund.Det behövs en närvaro av ett alldeles specifiktmänniskovärde. Detta människovärde utsätts förhot från olika områden. Vi kan se det på attekologismen breder ut sig, dvs. att människanbetraktas som en djurart bland andra. I sinförlängning kan det ge underlag för politiskafilosofier som närmar sig socialdarwinismen på sintid. Djungelns lag kan bli rådande.Men även forskningsinriktningen tenderar på sinahåll att undergräva människovärdet och sätta det påundantag, till förmån för något slagsnyttomaximeringsprincip. Även rasismen, sommånga talare har varit inne på , är en grogrundsom sätter människovärdet på undantag. Vi fåralltså inte släppa taget om människovärdet i denpolitiska debatten.Herr talman! Vidareutvecklingen av demokratinbör bygga på de små, nära gemenskaperna -- ettuttryck som används i regeringsförklaringen. Detär i de små, nära gemenskaperna som vi växer,mognar och utvecklas som människor. Verkligmänsklig kommunikation sker ju ansikte motansikte, och detta kan bara bli en realitet i de smågemenskaperna. Det kan lätt bevisas matematiskt,genom att de parvisa relationerna i en grupp växeri antal mycket snabbare än gruppens storlek.Bygger vi ett samhälle med många starka, smånaturliga gemenskaper så skapas också enbetydande motkraft mot auktoritära system och ettauktoritärt tänkande. Det är i de små naturligagemenskaperna som vi har den goda motpolen motdet monolitiska samhället.I den politiska debatten diskuteras bådecentralisering och decentralisering. Centraliseringär en idé om ordning, och decentralisering är en idéom frihet. Men det går att avbalansera dennaparadox, detta spänningsfält. Här tror jag att densvårstavade subsidiaritetsprincipen kommer attvara av stor betydelse i den framtida demokratiskautvecklingen. Principen är genial och enkel ochborde tas på fullt allvar som verktyg i den svenskademokratiprocessen. Den går kort och gott ut påföljande: I en hierarkisk organisation vilarbevisbördan alltid på dem som vill beröva en lägrenivå eller gemenskap dess funktion och därmeddess frihet och ansvar; de måste helt enkelt bevisaatt den lägre nivån eller gemenskapen är ur ståndatt fullgöra den avsedda funktionen på etttillfredsställande sätt och att den högre nivån kangöra det på ett bättre sätt.Enligt den här maktfördelningsprincipen blir desmå gemenskaperna det fundamentala.Teorin bakom subsidiaritetsprincipen harutvecklats inom den katolska socialetiken ochanammades tidigt av de kristdemokratiskapartierna på kontinenten. har den också blivitvägledande för det utvecklande arbetet inom EG.Herr talman! Subsidiaritetsprincipen kommer attbli ett mycket användbart verktyg i den fortsattautvecklingen av den svenska demokratin. Det är enförhoppning som vi kristdemokrater har.Till sist, herr talman: -- främsthemmahörande i den socialistiska ideologin --borde nu ha haft sin alltför väl tillmätta tid, som bliren parentes i svensk nutidshistoria. är det dagsför ett mer värdeorienterat tänkande, och där vill vikristdemokrater gärna bidra.Anf. 53 ESCH (m):Herr talman! viktigaste uppgift är attstifta de lagar efter vilka landet skall styras.Det är medborgarnas skyldighet att sedan följalagarna.Medborgarnas respekt för lagarna är enförutsättning för att demokratin skall fungera.Men för att lagar skall vinna respekt hosmedborgarna krävs att lagarna i sig är utformade iöverensstämmelse med det rättssystem som vunnitlegalitet i vårt land.De ramar som gäller för lagstiftningen anges i våragrundlagar och då framför allt i regeringsformen.Detta är den gängse uppfattningen. Inte destomindre visar den sig allt oftare vara otillräcklig ochblir därigenom direkt missledande.Under senare år har i accelererande taktdrabbats av fällande domar i Europadomstolen.Den sammanfattande benämningen för dessadomar är ''brott mot konventionen för demänskliga fri- och rättigheterna''.Utöver de ekonomiska konsekvenser som fällandedomar innebär för svenska staten medför givetvisdet uppseendeväckande höga antalet fällandedomar i att anseende somrättsstat lider skada, framför allt i internationelltperspektiv.Som jag påpekade är den gängseuppfattningen att ramarna för vår lagstiftningutgörs allenast av grundlagarna.Så är emellertid ej längre fallet. harundertecknat en rad internationella konventioner.Därmed förväntas också uppfylla deåtaganden man därigenom gjort. Till åtagandenahör bl.a. , som uppenbart ejrespekteras. Därom vittnar de fällande domarna.Lagstiftarna, dvs. vi i denna riksdag, har inte tillfullo insett att skall tillmätasstörsta betydelse även vid svensk lagstiftning. Dettaär för många något nytt och främmande, men det ärockså ofrånkomligt inför den integration i Europasom nu förestår. Att vi dessutom högtidligenförbundit oss att följa konventionen borde i och försig vara skäl nog att respektera den.Inom kort skall denna riksdag ta ställning till någotså ovanligt och betydelsefullt som en nygrundlag.Denna yttrandefrihetsgrundlag innehåller avsnittsom uppenbart strider mot Europakonventionenoch därmed utgör brott mot mänskliga rättigheter.Jag avser därvid bl.a. yttrandefrihetsgrundlagen 1kap. Där stadgas att möjligheten skall ges atti lag meddela föreskrifter om förbud motkommersiell reklam i såväl radio som TV.En sådan förbudslagstiftning, dessutom i grundlag,står i uppenbar strid med Europakonventionenartikel 10, som bl.a. stadgar att för att eninskränkning i yttrandefriheten skall varagodtagbar måste den inte endast vara föreskriven ilag -- den skall dessutom ''vara nödvändig i ettdemokratiskt samhälle''.Reklamförbudet i radio/TV uppfyller inte dettarekvisit. Det framgår av två avkunnadedomar i . Man kan ju bara tänkatanken att det fanns möjlighet att förbjudaannonser i svensk press. Hur skulle svensk press dåkunna finansiera sig?I detta sammanhang finns skäl att hänvisa tillmoderaternas partimotion 1990/91:K216 angåendeökad rättssäkerhet. Där sägs under avsnittetRespektera utslag att Sverigeunder senare tid fällts avEuropadomstolen och att det är tydligt att svenskrättsordning inte uppfyller Europakonventionenskrav.Vidare sägs att en allmän genomgång av svensklagstiftning krävs i syfte att undanröjamotsättningar mellan svensk lag och konventionen.Förre utrikesministern förklaradeå regeringens vägnar , alltså isomras, i skrivelse till International Center ofCensorship i att konventionen utgör en delav vår inhemska lagstiftning, även om den inte ärdirekt applicerbar.Uttalandet inger hopp om att den tid nu ärdefinitivt förbi då betraktadesblott och bart som lekstuga.Riksdagens två största partier har således underdetta år öppet förklarat att Europakonventionenskall tillmätas största betydelse vid svenskrättstillämpning.Skulle trots nämnda deklarationer nuanta en grundlag som på avgörande punkter står iuppenbar strid med fortsätterriksdagen därmed att allvarligt åsidosätta gjordarättsliga internationella åtaganden.Yttrandefrihetsgrundlagen kan därför inte antas isin nuvarande utformning.Anf. 54 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag tycks vara den ende av deanmälda talarna under det här avsnittet som varmed när vi antog yttrandefrihetsgrundlagen, somnu är vilande, och för den skull vill jag gärna sägaett par ord. Jag vill tillägga att vi ju så småningomskall behandla den en andra gång här i kammaren,och då kan vi föra en utförligare debatt.Den beskrivning som här gavs av hänsynen tillEuropakonventionen om mänskliga rättigheter varinte korrekt. Det är t.o.m. direkt inskrivet attlagrådet vid sin bedömning av lagförslag tillriksdagen skall ta hänsyn till internationellakonventioner av det här slaget, och det gör manganska ofta.Det är att märka att det i lagrådets yttrande överförslaget till ny yttrandefrihetsgrundlag fanns endel anmärkningar på olika punkter. En del tog vihänsyn till i , andra gick viförbi. Men av intresse i det här sammanhanget äratt det inte fanns någon anmärkning om attlagförslaget skulle bryta mot Europakonventionenför mänskliga fri- och rättigheter.Detaljerna i den här debatten kan vi ta upp tilldiskussion när förslaget kommer upp till slutligtavgörande, men jag vill redan nu säga attgrundlagsbestämmelsen som sådan inte kan påståsstrida mot artikel 10.Däremot kan möjligen lag stiftad på grundval avdenna bestämmelse komma att anhängiggöras vidEuropadomstolen, men det är en helt annan fråga.Det är grundlagen vi skall ta ställning till nu.När det gäller de fällande domarna mot iEuropadomstolen vill jag rent allmänt säga att detövervägande antalet av dem har berott på en såsmåningom ändrad praxis från domstolens sida närdet gäller att avgöra huruvida en enskild person harfått en adekvat rättslig behandling av sitt ärende imedlemslandet. Här har jag för min del längekrävt -- och det har givit ett partiellt resultat -- attvi skall ha generella möjligheter att gå till domstolmed beslut i förvaltningsärende. Det är därbristerna i huvudsak har funnits. kan mangå över regeringsrätten. Men jag tycker inte att detär tillfredsställande, utan jag anser att vi skall gåvidare i den här frågan och införa ungefär sammasystem som man har i t.ex. våra grannländerDanmark och Norge.Anf. 55 ESCH (m)replik:Herr talman! Jag vill tacka förrepliken. sade att det inte är riktigtatt man inte har granskat det i förhållande tillEuropakonventionen. Lagrådet skulle ha gjort det.Om jag uppfattade rätt sade han gör det ganska ofta. Jag vill lägga tonvikten vid''ganska''. I det här fallet har någon granskninggentemot inte skett i denutsträckning som behövs.Jag vill gärna hänvisa till dagens ledare i som är rubricerad ''Tvivelaktiggrundlag''. I ledaren står att enligt flera jurister medsakkunskap på området står möjligheten iyttrandefrihetsgrundlagen att förbjuda reklam istrid med om de mänskligafri- och rättigheterna. Utskottet borde därför kallatill förhör för att utreda detta, innanyttrandefrihetsgrundlagen skickas till förslutgiltigt avgörande, såvida man inte tycker att detär roligt att se fällt i Europadomstolen.Jag vill understryka att det kanske allra viktigaste idet här skedet är att utrederdenna fråga i grunden och kallar in expertis påEuroparättsfrågor innan man godkänneryttrandefrihetsgrundlagen.Anf. 56 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag har självfallet inget emot att vibereder alla ärenden så noggrant och ingående sommöjligt. råkar det vara så att jag har suttit medi det förberedande arbetet med den här grundlageni en särskild arbetsgrupp och tidigare i den s.k.yttrandefrihetsutredningen. Jag kan försäkra att vihade alla texter framme som tänkas kunde, bl.a.den europeiska konventionen om övergripandeTV-sändningar m.m., EGs direktiv i dessa frågoroch naturligtvis även . Viförde också mycket ingående diskussioner i dessafrågor när vi fattade beslut om grundlagen somvilande.Grundlagsförslaget är antaget med nästan totalenighet, vilket framgår av betänkandet. I den måndet skulle finnas anmärkningar, riktar sig dessaanmärkningar i så fall gentemot samtliga partier.Jag vill tillägga att vi naturligtvis skall varanoggranna när vi lagstiftar, men vi lagstiftar inte iden svenska på grundval av ledarstick iden ena eller den andra tidningen. Vi får självautreda frågorna och komma fram till vad vi anservara rätt och riktigt.Det här är ett svårt område. Vi har hållit på meddessa frågor . Det var svårt även underslutskedet, eftersom det fanns vissa avvägningarsom man måste göra. Liksom när det gäller deandra grundlagarna är denna grundlag öppen förförändringar. Som det sades , finnsdet en inbyggd trygghet i författningen, nämligenstadgandet om möjligheten att förändradensamma. Det har vi utnyttjat när det gällerregeringsformen, riksdagsordningen ochtryckfrihetsförordningen.Det är klart att vi kan ändra på den här grundlagenså småningom om det skulle visa sig att det finnsbestämmeler i den som inte är bra eller som tilläventyrs, vilket jag inte tror, inte skulle varaförenliga med internationella åtaganden. Jag tyckerdock att det skulle vara stor skada om man nu sattei gång en aktion för att stoppa det härgrundlagsverket i dess helhet. Då har man missatsjälva poängen med den nyayttrandefrihetsgrundlagen.Anf. 57 ESCH (m)replik:Herr talman! Jag menar inte heller att vi på någotsätt skall stifta grundlagar efter ledarstick. Jag villdock försöka påpeka hur viktigt det är att maninnan förslaget läggs på bord i KU tar inden expertis som finns.Storbritanniens främste expert på Europarätt harskrivit en promemoria på 43 sidor som berör detta.Han har kommit till slutsatsen att inteskulle ha en chans att klara sig i ettdomstolsförfarande i med ett falldär grundlagen åberopas.Jag har hört att denna lag skulle varaså utomordentlig därför att man har hållit på ett parårtionden med den. Jag skulle snarare säga att detvisar på hur politikerna har manipulerat i minst 20år. Det finns inte ett land i som inte har enlagstiftning där man har klarat ut frågan omkommersiell reklam i radio och TV. efter på det här området.Österrike håller nu på med en sådan lagstiftning. numera fria staterna i öst fick man en vettigreklamlagstiftning . Detskall inte behöva ta att klara ut en sådandetalj.Anf. 58 ():Herr talman! Jag tänker framföra någrasynpunkter på socialdemokraternasspråkförvanskande verksamhet, vars syfte har varitatt försköna den förda politiken.Redan Per kända uttryckFolkhemssverige är en språkförvanskning i syfte attförsköna partiets politiska mål. Det uttalades iriksdagens remissdebatt och angavsocialdemokraternas målsättning, som man villeskulle omfattas av alla medborgare. skriver mycket riktigt i sin bok om begreppet folkhemmet som ettidealsamhälle, en utopisk socialism.Men vad är ett ''folkhem''? Det är en nära nog likakonstig konstruktion som ordet ''folkdemokrati''. Istället för att i klartext tala om attsocialdemokraterna ville skapa ett socialistisktsamhälle, utnyttjade man beteckningen folkhem iförhoppning om att lättare få svenskarna att sväljaoch även välja den socialdemokratiska politiken.Ordet folkhem hade för övrigt använts redan av denfrisinnande politikern i Påboda. Iett tal sade han: ''Vårt samhälle, vad är detannat än ett människohem, ett stort folkhem. ''Detta är ganska meningslösa tautologier. Men dekan vara farliga. Ett vanligt slagord i den nazistiskapropagandan under Hitler-tiden var''Volksgemeinschaft'', dvs. Detsyftade på nazisternas påstådda strävan att utjämnaklassmotsättningarna men blev tvärtom ett avargumenten för utrotande av judarna. Mina tankargår osökt till bok 1984, därmaktinnehavarnas manipulationer med språketobarmhärtigt gisslas.På 1930-talet fick jag som tonåring ofta hörauttrycket kohandel. Trots att detta uttryckursprungligen betecknade en klandervärdbenämning på överenskommelser mellan annarsmotsatta parter, försökte socialdemokraterna att geuttrycket en mer humoristisk tolkning av denpolitiska krisuppgörelsen mellan svenska arbetareoch bönder år 1933.1940-talet gav oss nästa socialdemokratiskaslagord: Full sysselsättning. Det var en direktöversättning från bok free society, som kom ut . Pådet slagordet levde högt under 1950-och . Men när vi ändå registrerade en vissarbetslöshet, fick vi en förskönande benämning påarbetslösa: Friställda!I början av 1950-talet svarade dåvarandefinansministern för ettförskönande uttryck, nämligen engångsinflation.Sedan dess har vi haft åtskilliga s.k.engångsinflationer, så att en krona då är baravärd ! Ordförvanskningen upprepades närsocialdemokraterna beslutade om denkonfiskatoriska beskattningen avförsäkringsbolagens fonder . Då taladesom en engångsskatt, vilket inte hindrade sammaregering att senare beskatta ävenpensionsfondernas avkastning.Från 1960-talet kan nämnas några mindre insatserpå området eufemismer i politiken. Inga Thorssonlanserade uttrycket bilburna ungdomar för raggare.Men alla bilburna ungdomar var ingalunda raggare!Och socialdemokratiska jurister började betecknabilstölder som billån. Med det ordvalet kan allastölder betecknas som lån när tjuven förklarar atthans avsikt har varit att lämna tillbakastöldgodset.Laila uttryckte i slutet av samma årtiondesin fulla förståelse för ungdomar som lade beslag påandras bilar när de inte hade råd att själva köpa sigen bil. , som justitieminister, vidhöllhon sin uppfattning men förklarade att hon nuskulle uttrycka sig bättre. Förmodligen skulle honanvända sig av någon eufemistisk formulering omaktivt ungdomligt ingripande mot upprörandesociala orättvisor eller kanske åberopa deMumma och tala om ungdomarsfrigjordhetsmanifestationer!Varje årtionde sedan harbegåvats med minst ett bevingat, förskönandeuttryck. När skatteomläggningen 1970genomfördes och senare på nytttvingades höja skatterna talade han ominkomstförstärkning i stället för skattehöjning.En följd av det höga skattetrycket är en omfattandeoffentlig sektor. För att framställa denna sektor i enså förskönande dager som möjligt harsocialdemokraterna börjat talat om dengemensamma sektorn. Men den offentliga sektornär inte mer gemensam än den privata sektorn. Dengemensamma sektorn är givetvis hela samhället.Av denna är den offentliga sektorn en del, än sålänge!Statens växande del av och växande inflytande översamhällets resurser har t.o.m. föranlettsocialdemokraterna att sätta likhetstecken mellansamhället och staten. Därför är det glädjande attdet i regeringsförklaringen fastslås att ''nu ärkollektivismens tid slut. I vårt kommersamhället alltid att vara större än staten.'' Det ärinte en eufemism, herr talman! Det är klartext!Anf. 59 (nyd):Herr talman! Jag säger som : Jaghar litet svårt att förstå debattordningen. Jag villåterknyta till yttrandefrihetsgrundlagen.Rubriken på mitt anförande är ''Den nyayttrandefrihetsgrundlagen -- ett hot motdemokratin''.Herr talman! Det finns ett vilande grundlagsförslagsom väntar på att slutligt antas avriksdagen. Det avser en ny yttrandefrihetsgrundlagsom innehåller delar som är faktiska hot motdemokratin.Den här yttrandefrihetsgrundlagen har man arbetatpå , men trots detta blev den bara en dåligkompromiss, som man uppgivet baxade upp påriksdagens bord och som enhälligt antogs underförra mandatperioden. Underligt nog fanns detbara en enda reservation, dvs. bara en endasärmening mot denna lag, som varje santdemokratiskt sinnad person omgående borde haförkastat.De krav som en demokrati bl.a. skall ställa på enyttrandefrihetsgrundlag är att yttrandefrihetengaranteras i etermedia på samma sätt som pressensyttrandefrihet har sitt skydd itryckfrihetsförordningen. Detta har emellertid inteskett på viktiga områden, såsom rätten tilletablering och sändning samt fri finansiering.Skrivningen om etablering av etersändningar iradio, i 3 kap. 2 §, är luddig och till intetförpliktande. Som lagrådet starkt har betonatborde endast tekniska hinder, såsom tillgång tillfrekvenser, ha varit skäl till inskränkning avsändningar. Så är nu inte fallet. Dessutom harsammanslutningar, dvs. närradion, en form avförtur när det gäller frekvenser. Dessadiskriminerande regler är inte förenliga medregeringsformen, vilken som bekant är en avSveriges grundlagar och där det är den enskildesyttrandefrihet som i första hand skyddas.Den allvarligaste kritiken gäller 1 kap. 12 §, däryttrandefrihetsgrundlagen ger möjlighet att i vanliglag meddela generella förbud mot kommersiellreklam i radio och TV eller om villkor för sådanreklam. Denna möjlighet till begränsning avyttrandefriheten står i strid med regeringsformenliksom med ochEuropakonventionen om mänskliga rättigheter.Dessa konventioner har skrivit under menstruntar i att följa dem. Vi leder faktiskt ocksåstatsbrottsligan i , och det är duktigtgjort av ett land med en befolkning på bara 8miljoner invånare.Genom att förbjuda reklam och därmed undanröjaden enda reella finansieringskällan för de fria radio-och blir yttrandefriheten illusorisk.Grundlagen ger alltså politikerna möjlighet attrycka undan finansieringen och därmed tystamisshagliga röster i etern. Sådan är nyayttrandefrihetsgrundlag. , herr talman, ärett land där politikerna säger sig värna omdemokratin, men om så verkligen är fallet måstemedborgarna garanteras full yttrandefrihet.Det måste bli ett slut på politikernas inblandning ietermedia. Den granskande tredje statsmaktenmåste tillåtas fungera utan politisk munkavle.Herr talman! Låt mig göra en jämförelse medtidningspressen. Lek med tanken att regeringen,inte patentverket, ger tidningarnautgivningstillstånd. Tillgång till tryckpress fårtidningarna på olika grunder, men alla får intetillgång till tryckpressar. Bara vissa tidningar får haannonser. Under en borgerlig regim tillåts inga ellerbara vissa typer av annonser i socialistiskatidningar, och tvärtom. Detta är absurt, men det ärså som folkvalda vill styra och ställa ietermedia.Det här är som ny demokrati här iplenisalen tar upp yttrandefrihetsgrundlagen tilldebatt.Lagen är en skam för . Voteringen om lagenom blir ett sanningens ögonblick. Desanna demokraterna -- och jag hoppas att vi är flerän 25 -- trycker då självklart på nej-knappen ochavslår lagförslaget.Anf. 60 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag är inte förpliktigad att här ensamförsvara yttrandefrihetslagen. Vi var många somarbetade med lagförslaget, men jag råkar vara denende av dessa som är närvarande i kammaren justnu.Jag är förvånad över den senaste talarens påståendeatt den nya yttrandefrihetsgrundlagen skulle stridamot grundlag. Det skulle vara intressantatt få veta vilken paragraf i grundlag somden nya yttrandefrihetsgrundlagen strider mot.De olika utredningar som arbetat medyttrandefrihetslagen har naturligtvis inte barasysslat med reklamparagrafen, som ju endast är endetalj. Det är förvånande att man hakat sig fast viden detalj och inte ser till helheten, tillyttrandefrihetslagen som sådan.