prot · GF0918 · 1991-11-05 00:00:00 — Man bör fundera litet grand överhur man skall åstadkomma utjämning, innan mangår in och slaktar de instrument som faktisktbetyder utomordentligt mycket för de kommunersom har det jobbigt.Jag vill än en gång fråga: Hur skall de 650miljonerna finansieras?Anf. 238 Finansminister ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att vi har olikaåsikter. Jag anser att tas ut påett felaktigt sätt och på en felaktig grund. Den bördärför avskaffas.Det är naturligtvis en oerhört viktig fråga hur helaförslaget om de kommunala statsbidragen skallfinansieras. Den kommer att tas upp i sammaproposition som jag nämnde, nämligen densom beskriver och lägger fram förslag om hur depengar som går från staten till kommuner ochlandsting över huvud taget skall hanteras. Däriingår naturligtvis att finansiera de pengar som i dagkommer in genom . Dessutomingår i det kommande förslaget en stor mängdandra förenklingar och förbättringar i systemet förstatens bidrag till kommuner och landsting.Anf. 239 ():Fru talman! Ett felaktigt sätt, sade finansministern.Vad är det som är fel? Är det fel att de som har gottom pengar betalar mer och att de som har ont ompengar och dessutom mycket högre kostnader fårpengar? Är inte detta ganska just? Är inte dettarättvisa?Jag vill också fråga finansministern: på allvar försökt sätta sig in i vilkaoerhört stora kostnadsskillnader som finns mellankommuner med en välbärgad befolkning ochglesbygdskommuner och kommuner som har storabehov av t.ex. sysselsättningsinsatser?Överläggningen var härmed avslutad.35 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:39 till konstitutionsutskottet1991/92:40 till socialförsäkringsutskottet1991/92:41 till försvarsutskottet1991/92:47 till jordbruksutskottet1991/92:52 till justitieutskottet1991/92:56 och 57 till bostadsutskottet1991/92:59 och 61 till socialutskottet1991/92:62 till skatteutskottet1991/92:65 till socialutskottetSkrivelse1991/92:42 till utrikesutskottetRedogörelse1991/92:5 till konstitutionsutskottetMotionerna1991/92:U2--U6 till utrikesutskottet36 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /92:KU1och betänkande 1991/92:SkU2Utrikesutskottets betänkande 1991/92:UU1Kulturutskottets betänkanden /92:KrU1--betänkanden1991/92:UbU1--betänkanden /92:JoU1och JoU237 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /921991/92:38 Inriktningen av den ekonomiskapolitiken1991/92:44 Riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen och ombildningen avbyggnadsstyrelsen, m.m.1991/92:45 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och och mellan ochRepubliken /92:46 Överförande av frihetsberövadepersoner för vittnesförhör m.m. utomlands1991/92:49 Vissa frågor vid överföringen avverksamheten vid tillaktiebolagsform1991/92:55 Ändring i prisinformationslagen1991/92:63 Statlig garanti för ett lån till FörstaSparbanken1991/92:64 Upphävande av lagen (1989:990) omtillstånd till överlåtelse av skeppSkrivelserna1991/92:32 Hemlig teleavlyssning och hemligteleövervakning vid förundersökning 19901991/92:58 Ändring i regeringsformen medanledning av ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområdeMotionernamed anledning av prop. 1991/92:18 Ändringar iförsäkringsrörelselagen1991/92:N4 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:34 Upphävande avlagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissavärdepapper1991/92:Sk2 av m.fl. (s)1991/92:Sk3 av m.fl. (v)38 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 4 november1991/92:32 av () till statsrådet om sjuklönereformen:Oron bland landets företagare är mycket stor införsjuklönereformen. Förklaringen är att flertaletföretagare anser att deras sjuklönekostnaderkommer att starkt överstiga den utlovadekompensationen i form av sänktsjukförsäkringsavgift. Företagarna anser att det ärnödvändigt att det införs innansjuklönereformen träder i kraft. De minstaföretagen har inte kunnat lugnats av den särskildasmåföretagsförsäkringen eftersom villkoren ännuinte är kända.Företagarnas ansvar för rehabilitering och förgenomförande av rehabiliteringsutredningarförstärker oron. En stor undran finns hur man skallkunna genomföra en rehabiliteringsutredning ochhur man skall kunna påverka sjukfrånvaron i sittföretag när man inte har en rätt att få vetasjukdomsorsaken.Mot bakgrund av företagarnas oro vill jag ställaföljande frågor till biträdande socialminister statsrådet beredd att arbeta för att höja ersättningen till arbetsgivarna så attersättningen täcker den genomsnittligasjuklönekostnaden och arbetsgivarnasadministrationskostnader? Det behövs då enavsevärt större sänkning än den beslutade på 1,9 %.Är statsrådet beredd att tidigarelägga införandet till ?Är statsrådet beredd att höja gränsen för densärskilda småföretagsförsäkringen så att denomfattar företag med en lönekostnad på upp till 90basbelopp?Är statsrådet beredd att slopa företagensuppgiftsskyldighet till ochdärmed minska byråkratin? Uppgifter om frånvarokortare än kan endast användas förstatistik. Därför bör underlaget samlas in genom enurvalsundersökning. Anmälan tillförsäkringskassan vid längre sjukdom bör göras avden enskilde.Är statsrådet beredd att underlätta rehabliteringengenom att ge företagen rätt att få del avsjukdomsorsaken? Det kan inte vara farligare attde får den uppgiften på grund av en regel i lag än --vilket många företag kommer att få -- genom enregel i kollektivavtal.1991/92:33 av () tillarbetsmarknadsministern om den nyaarbetsförmedlingslagen:Den 28 maj antog en lag som innebäratt statens monopol på arbetsförmedling i principbestår. Socialdemokraterna lyckades tillsammansmed rösta igenom lagförslaget med 155röster mot 151. Samtliga borgerliga partier som dåfanns representerade i röstade emotförslaget. Lagen kommer att träda i kraft den 1januari 1992 om den nya regeringen inte bryter uppriksdagens beslut innan dess.Den nya arbetsförmedlingslagen var bl.a. tänkt attklarlägga begreppen arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft. Uthyrningen skullesärregleras och legaliseras, men resultatet blev enhalvmesyr. På de områden där lagen skulle ha enavreglerande verkan, har nya regler införts i ställetför de gamla. Uthyrning av arbetskraft legaliseras,alltså skrivbyråernas verksamhet, och s.k.headhunting tillåts, men görs en radinskränkningar.Lagen innehåller flera onödiga begränsningar ochvillkor. Ett exempel är villkoret att en arbetstagarebara får ''uthyras'' till arbetsgivaren.Mot bakgrund av att såväl föräldra- samtstudieledighet som militärtjänstgöring vanligtvisomfattar upp till 12--18 månader ter sigfyramånadersgränsen absurd. Skall arbetsgivarenbehöva lära upp nya arbetstagare fem gånger underen 18-månaders barnledighet?Lagen kräver också att MBL-förhandlingar mellanarbetsgivare och fackliga representanter hålls innanarbetskraft hyrs in. Vid sidan av de principiellainvändningar som kan göras mot denna utvidgningav förhandlingsskyldigheten, leder det till praktiskaproblem vid akuta behov av arbetskraft.Även headhunting-verksamheten har fångats uppav lagens finmaskina nät av regler ochförordningar. Headhunting får endast omfattaförmedling av arbetstagare i företags- ellerverksledande ställning. Den som vill bedrivaheadhunting måste begära tillstånd för sinverksamhet hos AMS, tillstånd beviljas itaget.Konsekvensen för serviceföretagen blir att det ipraktiken blir nära nog omöjligt för dem att bedrivasin verksamhet under dessa förutsättningar. Lagenbanar väg för att en hel marknad kan komma attstyras av en statlig myndighets godtycklighet, vilketi sin tur innebär en mycket stor osäkerhet för såvälföretagare som anställda.För AMS innebär lagen en ökad arbetsbörda somde själva inte ställer sig alls positiva inför. I sittremissyttrande över lagförslaget motsade AMSlagförslaget på en rad avgörande punkter. För detförsta föreslog AMS att uthyrning av arbetskrafthelt skulle avkriminaliseras, verksamheten borde fådrivas utan tvång på tillstånd. För det andra ansågAMS att lagen riskerar att kriminaliseraentreprenörer och konsulter som är tillåtnaoch att hanteringen av tillstånd och kontrollinnebär en stor och onödig byråkrati. För det tredjeansåg myndigheten att den inte alls var lämplig somtillstånds- och övervakningsinrättning. Eftersom desjälva bedriver verksamhet på området är dettveksamt om AMS kan anses opartiska och vinnanödvändig trovärdighet.Vidare kan ifrågasättas nödvändigheten att införaen ny lag i väntan på den långt mer liberalalagstiftning som med all sannolikhet genomförsredan under 1992, då uppsägning av nr 96 har trätt i kraft.I våras lades en trepartimotion fram med anledningav regeringens lagförslag. Motionen varundertecknad av , ochcentern, där representerades av statsrådetBörje . I motionen uppmanas att nr 96, vilken förbjuderarbetsförmedling i förvärvssyfte sägs upp ,samt att regeringens lagförslag avslås.Nu sitter de undertecknande partierna iregeringsställning och i och med den enighet sområder i frågan, torde det inte vara något störreproblem att upphäva lagen innan den träder i kraftoch i dess ställe åstadkomma en sund avreglering påarbetsförmedlingsområdet.Med anledning av ovanstående vill jag riktaföljande fråga till statsrådet statsrådet att riva upp den nyaarbetsförmedlingslagen innan den träder i kraft?39 § Kammaren åtskildes kl. 20.04.Förhandlingarna leddes av talmannen.