prot · GE09116 · 1991-05-22 00:00:00 — Om vi skall urholka den svenskaekonomin -- vilket blir effekten av att vi inte är medi EG -- varifrån skall vi då ta de pengar som skallklara välfärden i ? Det är den väsentligastefrågan, och den måste man kunna ta ställning i.(forts. )Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att det ärende som debatteradesskulle företas till avgörande under morgondagenssammanträde.6 § (forts.) Ny jämställdhetslag, m.m. (forts.AU 17)Anf. 90KARIN () replik:Fru talman! Det är viktigt att vi skaffar ossytterligare kunskap i EG-frågan och helaEuropafrågan. I mitt inlägg underströk jag att jagser klara fördelar, men jag ser också nackdelar. Detär detta som det är viktigt att få klart för sig innanman tar ställning. Jag håller med CharlotteCederschiöld att det är viktigt att man tar ställning,men innan man tar ställning måste man veta till vadman tar ställning. Därför är det så viktigt ochangeläget att vi nu i våra kvinnoorganisationeraktivt försöker skaffa oss ytterligare bredarekunskaper i denna fråga.Jag håller helt och hållet med om attförutsättningen för välfärden för oss alla i ,inte bara för kvinnor, är att vi får en stabil ekonomi.Det påverkar situationen för oss alla, totalt sett. Vimåste få en klar uppgång efter den stagnation somnu har rått . Vi måste på så sätt skaffaoss klara fördelar genom att förbättra vårkonkurrenskraft och exportsituation. Jag tyckerdock att vi i detta läge inte direkt kan säga vad somtalar för och emot. Låt oss därför skaffa ossytterligare kunskaper.Anf. 91 ()replik:Fru talman! Skälet till att vi moderata kvinnortidigt har kunnat ta ställning i denna fråga ärsannolikt att vi har hållit på med den så . Vihar trott på Europatanken ,faktiskt . Man lär sig en del under resansgång. Dessutom har vi en egen organisation,Europäische Frauunion (Europeiskakvinnounionen), ett moderat för helaEuropa, så att säga. I denna har vi varit aktiva ändasedan 1953. Under den resan har vi fått en ganskagod inblick i förhållandena i , och vårbild har inte alls överensstämt med den bild somvänstern försökt prägla i det här landet.Anf. 92 ():Fru talman! Det kan vara lockande att ge sig in i endebatt med om EG och omhuruvida till äventyrs skulle bli mycketrikare om skulle gå med i EG. Min ochmiljöpartiets uppfattning är att , liksomEuropa, blir fattigare . Med denmiljöförstöring som pågår både i och iEuropa utarmar vi de tillgångar som vi alla ärhänvisade att leva på, dvs. Om viförde in dem i en BNP-kalkyl skulle det visa sig attvi har en negativ tillväxt såväl i som iEuropa.Jag skall inte ge mig vidare in på vad som kan havarit sant och osant i . Jag skall dock nämna en sak somdefinitivt var osann. EG är inte liktydigt medEuropa. EG är tolv stater i , ingentingannat. När man säger att vi skall ansluta oss tillEuropa skall man klargöra vad man menar, om detär fråga om att ansluta sig till ellertill EG. Man kan nämligen mena båda delarna. Jagvill också påpeka att det finns européer från tillAtlanten, från till , som är på besök här , är en godeuropé trots att inte är medlem iEG.Jag begärde ordet för att kanske något fördjupajämställdhetsdebatten. Jag yrkar i första hand bifalltill reservation 20. Där säger vi att man bör vidgajämställdhetsdebatten och inkludera politik, skola,forskning, sociala förmåner etc. ijämställdhetstänkandet och ijämställdhetslagstiftningen, naturligtvis kanskeinte nödvändigtvis i det lagförslag som härföreligger, men det är bråttom att vidgajämställdhetsfrågorna. Att på detta sätt bara ta uppen del av samhället är ett exempel på densnuttifiering och fragmentering som är ganskatypisk för arbetet i regering och riksdag.Men problemet med jämställdheten är, såvitt jagkan se, i första hand inte kvinnornas problem, utanmännens. Det är de manliga attityderna ochtraditionerna som är problemet. Om detta sägs intemycket i dagens betänkande. Männens traditionhar varit makt, våld, hierarki och patriarki. Det ärsäkerligen delvis genetiskt betingat, men vi lever nui en kultur som lär oss att modifiera våra biologiskainstinkter. Huvudproblemet med jämställdheten ärmännens oförmåga och ovilja att ompröva sinatraditioner. De behöver i större utsträckninganpassa sig till kvinnors arbetsmetoder.Det är två saker som under senare århundradengjort jämställdhetsfrågorna absolut nödvändiga.Det är arbetsdelningen genom industrialiseringenoch specialiseringen i samhället samt demokratin.Arbetsdelningen har lett till att män och kvinnorförekommer utanför hemmet på sammaarbetsmarknad. Demokratin medför att kvinnornaskall ha samma inflytande som männen i detpolitiska livet. Det som har skett är emellertid attkvinnors inträde på politikens och arbetslivetsområde har skett på männens villkor. Kvinnornahar funnit sig i att hävda sig på männens villkor. Detär i och för sig naturligt att de duktiga ochviljestarka kvinnliga pionjärerna ville visa männenatt de kunde tävla med dem på mäns villkor.Men för att nu komma vidare påjämställdhetsområdet gäller det att inte baraförbättra kvinnors möjligheter att tävla i politik ocharbetsliv på männens villkor. Det är dags attmännen börjar anpassa sig till jämställdhetensvillkor. Det gäller att civilisera männen och att fådem att förändra maktmetoder och hierarkiskaorganisationer. Det är inte bara enjämställdhetsfråga att civilisera männen, det är enfråga om att minska våld och maktkoncentration isamhället. Det är naturligtvis inte lätt att påverkakulturella mönster, och politikernas möjligheter ärbegränsade. Men vi kan göra något för att påverkaattityderna. Charrity beginns at home, som detheter. Det gäller att börja hemma. Hemma är föross politiker på politikens område. Vi kan därförändra arbetsmetoderna i det politiska arbetet.Vi måste kräva av männen att de aktivt går in föratt förändra de politiska arbetsmetoderna så att depassar för kvinnorna. Sådana beslut kan vi fatta iriksdagen och i kommunfullmäktige. Det kan gällasammanträdestider och talarordningar, det kangälla sammansättningen av utskott och nämnder.En framstående fransk kvinnosakskvinna har sagtatt full jämställdhet mellan könen har uppnåttsförst då många medelmåttiga kvinnor besitter högaposter i samhället. Varför medelmåttiga kvinnor?Jo, de briljanta finns ju redan där. Det viktiga äratt de medelmåttiga kvinnorna till får slå ut demedelmåttiga männen.Jag sade att den reform som föreslås är ettexempel på snuttifiering. Det saknas föreskrifter pådet politiska området, det saknas förslag ominsatser inom den offentliga sektorn. Framför alltsaknas det förslag på hur man skall kunna förändramännens traditioner och arbetsmetoder för att fåökad jämställdhet. Vi har i de grönaexperimenterat ganska mycket med detta. Detfinns mycket att göra. Reformeringen av männenhar nätt och jämnt börjat, men det har dockkommit in ett nytänkande. Allt fler män börjarförstå att jämställdhet kräver ändrademansattityder, och det blir något för nästa riksmöteatt ta itu med. Jag kan lova att skallåterkomma med förslag i den riktningen.Anf. 93 ()replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att Sverigetillhör och därför bör vara medlem i EG.Lars kanske kan höra upp litet bättre nästagång, i stället för att falla i sin egen, numeraklassiska, argumentationsgrop.Jag håller med om att blir fattigare för varjeår. Det är allvarligt, och det drabbar välfärden.Ändå föreslog partikamrat här fören liten stund sedan att vi skulle sprida utdeltidsarbetet på fler grupper här i landet, nämligenatt också männen skulle arbeta deltid. Då har maninte fattat så mycket av varför blir fattigareför ! Det måste liksom gå ihop på slutet.Jag var på , och där vardet någon som sade: Everyone is free to pricehimself out of the market, dvs. man kan höjakostnadsnivån så att man tappar marknader. Det ärjust vad pysslar med.Lyft blicken, ! Vad vi här diskuterar ärett om fem, tio eller . Då kommermånga europeiska länder, fler än , sannolikt attvara med i EG -- även östeuropeiska; det talarallting för. Vad det handlar om är ju Sverigesrelativa ställning gentemot då. Denstandard som har har vi sannoliktredan förlorat beroende på socialdemokraternasekonomiska politik, sett ur ett framtidsperspektiv.Anf. 94 () replik:Fru talman! och jag harolika uppfattningar om vad fattigdom innebär. Vadjag menar är att vi är på väg mot ett fattigareSverige och ett fattigare därför att viutarmar våra naturtillgångar, vi förstör vår miljö,våra hav dör omkring oss, våra barn får ökadcancerfrekvens på grund av det kemikaliesamhällesom vi lever i. På samma sätt förhåller det sig ute iEuropa, i EG. Vad som kan hända vet jaginte, men jag är djupt oroad för den ökadefattigdom i dessa avseenden som kommer attdrabba människorna både i och i ,om vi inte snart vänder och besinnar oss när detgäller utvecklingen i samhället.Anf. 95 ()replik:Fru talman! mycket berättigade oroi miljöfrågorna borde leda till att han arbetade försvenskt medlemskap i . Vi lär inte kunna lösamiljöproblemen på det nationella planet.Anf. 96 () replik:Fru talman! uppfattning är att ettinternationellt samarbete för att lösamiljöproblemen är absolut nödvändigt. På denpunkten är jag helt överens med CharlotteCederschiöld. Men den EG-politik som i dagdominerar är tyvärr kortsiktigt materialistisktinriktad på ökad produktion och konsumtion, somvi befarar leder till en ökad nedsmutsning och enökad uttömning av naturresurser. Därav vår storaskepsis mot EG-politiken i dag.Demokratifrågorna är ett annat skäl till vår skepsis.Förste vice talmannen anmälde att CharlotteCederschiöld anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 97 ():Fru talman! Liksom och jag att få yrka bifall till reservation 20.Det har ju visat sig under debatten här att det ärknöligt att få till stånd jämställdhet genomjämställdhetslagar. Flera talare har erkänt att detinte är så lätt.Men det finns ju andra lagar. Det finns en lag sominte alls har varit uppe till diskussion i debatten ochsom man skulle kunna begagna. Jag tänker påvärnpliktslagen.Från de gröna har vi i annatsammanhang -- försvarssammanhang -- motioneratom en allmän värntjänst för både kvinnor och män.Vi har fått det förslaget avslaget, men får vi enöversyn av försvarets personalbehov ochtjänstepliktslagarna. Regeringen lär vara färdigmed direktiven, och utredningen kan väl tillsättasinom kort. Det är en möjlighet.Kvinnorna behövs i försvaret, ochvärnpliktssystemet är i kris. Jag tror att kvinnornakan hjälpa till att klara den krisen.Vi behöver ett försvar mot det verkliga hot somfinns mot vårt samhälles överlevnad. Vårt samhällehotas av att vi håller på att förlora solidariteten --solidariteten med de svaga, solidariteten medkommande generationer, solidariteten mednaturen, solidariteten med de fattiga i världen.Solidariteten är nödvändig för samhälletsfortbestånd. Vi får lov att vidgaförsvarsbegreppet -- då kan vi få till stånd etteffektivare försvar.Erfarenheten har här visat att kvinnor i genomsnittär bättre på solidaritet och omsorg än vad män är.Kvinnorna behövs därför i det goda och effektivaförsvaret, där militär beredskap bara är en del.Andra viktiga delar är sådana saker som miljövärn,något som vi skulle kunna kalla för humanvärn --omsorg om barn, gamla och sjuka -- ochräddningstjänst, internationellt biståndsarbete,civilmotstånd, reparationstjänst, osv. Det är minstlika viktiga delar som ett militärt försvar iframtiden. Krig blir alltmer omöjligt somförsvarsmetod.Fru talman och alla förnuftiga kvinnor i dennakammare och annorstädes! Ligg på den här nyautredningen, så att vi får en verkligt jämställdvärnpliktslag och ett försvar som är rationellt förframtiden. Därmed kan vi få det verkligagenombrottet för jämställdhet mellan kvinnor ochmän.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den 23majKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum tordagen den 23 maj.8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 21 maj1990/91:651 av () till statsrådet om kristna asylsökande från islamiskaländer:Återigen visar invandrarverket sin okänslighetinför de hot som vilar över kristna från islamiskaländer.Det finns i ett antal personer/familjer frånEgypten som tagit sin tillflykt hit därför att mangenom att aktivt arbeta för att motverkaislamiseringen hotas till livet.Ett av dessa ärenden är en ung familj bestående avtvå vuxna och två barn, det yngsta fött i , därfamiljen konverterat till kristendomen. De har fåttavslag på asylansökan och väntar nu påbedömningen av överklagandet. Det är ingentvekan om det öde som väntar denna familj om manskickas tillbaka till Egypten.Min fråga till invandrarministern:Varför tas i bedömningen av asylärenden intehänsyn till såväl lagstiftning som traditioner iursprungslandet och som innebär livsfara för enasylsökande?1990/91:652 av (m) tillutbildningsministern om tillgången pågymnasielektorer:I samband med kommunaliseringen av skolanunderströk den viktiga roll somgymnasielektorerna spelar. har också iolika sammanhang uttalat sig för behovet avsärskilda åtgärder för att stimulera rekryteringentill gymnasielektoraten.Har enligt utbildningsministern tillräckligaåtgärder vidtagits för att säkra den framtidatillgången på gymnasielektorer?1990/91:653 av (m) till statsrådetGöran om skolan och partipolitiskverksamhet:I har den socialdemokratiskaarbetarekommunen utlyst en teckningstävlan förskolbarn om vem som ritar den bästaförstamajaffischen.De bästa bilderna skall tryckas upp och användas,medan övriga skall tapetsera väggarna i de femFolkets hus som finns i kommunen. Vinnarna i deolika klasserna skall få den stora förmånen att fåträffa socialdemokrater på olika nivåer,landshövding , riksdagsledamotenHåkan och utrikesministern , allt enligt uppgift i densocialdemokratiska partitidskriften ipolitiken nr 4/91.Avser skolministern att vidta några åtgärder så attskolan inte kommer att engageras ipartipolitisk propagandaverksamhet på sätt somhär har skett?1990/91:654 av () tilljordbruksministern om jordbruksomställningen iStockholms län:I riskerar omställningen inomjordbruket att bli ett hot mot kulturlandskapet ochhundratusentals människors närmiljö. Ca 25 000hektar är föremål för omställning och siffranförväntas växa mot , med en växandeandel skogsplantering. Tillgängliga medel förnaturvårdsåtgärder är helt otillräckliga.Avser statsrådet att ta några initiativ för attsäkerställa att inte jordbruksomställningen iStockholms län och andra särskilt hårt drabbadeområden leder till oacceptabla skador förlandskapsmiljön?9 § Kammaren åtskildes kl. 17.56.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.4 § anf. 16 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 39(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 57(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 77(delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.