prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — I fortsättningen får vi taemot det barn som kommer till skolan och leda detgenom dess fostran och utbildning, sådant det är.Det är en fråga om att skolan skall vara barnmogensnarare än att barnet skall vara skolmoget. Detta äroerhört viktiga principiella resonemang, som harlegat till grund för mitt ställningstagande i fråga omdet förslag som jag nu har lagt fram.Jag har en bakgrund i förskola--skola-kommittén.Det är riktigt. Förskola--skola-kommittén tog uppdessa frågor, precis som antydde. Vilade över huvud taget inte fram något förslag i denkommitténs betänkande. I stället lade vi fram treolika tänkbara handlingslinjer: skolstart , skolstart och skolstart avflexibel karaktär. Allt detta gick ut på remiss. Så sågdet ut, om historiebeskrivningen skall vara riktig.Det har också i debatten sagts att förslaget omflexibel skolstart har kommit upp i ettbesparingssammanhang eller ett krispaket. Förslaget lades fram i ett sammanhang därregeringen presenterade en lång rad strukturellaförändringar i gemensam sektor. För LarzJohansson kan det vara intressant att erinra sig attdet i det paketet fanns med enregeringsdeklaration om att vi skulle ha en treåriggymnasieskola för alla. Det förslaget drog, enligtLarz uppfattning, åt rätt håll. Det kanman kanske stå ut med för den delen. Men rätt skallvara rätt, också i den frågan.Det är viktigt att vi nu ser över lärarutbildningarnaoch ser till att de knyts närmare samman och attlärarna får större förutsättningar att arbeta ihopmot denna bakgrund. Självfallet är det viktigt attdet gemensamma måldokumentet kommer fram,som jag sade förut. Det är viktigt att organisationenute i kommunerna utvecklas på det sätt som vi hartalat om och att vi får en fortbildning som successivtförbereder personalgrupperna för det stora som nukommer att ske.Det är stort, det vi nu gör, mycket stort. Jag är gladöver att ha fått lägga fram denna proposition. Jagtror att de, som ett uttryck för ett annat synsätt pågemensam sektor, kan komma attvärderas inte bara utifrån sina pedagogiskaförtjänster utan också utifrån detta att vi tilltrordem som är skolans uppdragsgivare -- föräldrarna --omdömet och förnuftet att fatta detta beslut. Sedanär det upp till oss som möter dessa föräldrar att gedet stöd som de har rätt att få.Anf. 94 () replik:Herr talman! sade inledningsvis atthan i huvudsak skulle uppehålla sig vid frågan omden flexibla skolstarten. Det gjorde han också --helt och hållet. Jag kan förstå om han undvikerämnet hemspråksundervisning.Det är riktigt, som säger, attkommunalmännen säkert klarar av frågorna omlokaler osv. Skrivningar härom förekommer hellerinte i propositionen. Det är utbildningsutskottetsom har gjort de tilläggen. Då måste det finnasnågot syfte med dem. Jag tycker att det är rimligtatt begära av i första hand utskottsmajoriteten enförklaring av vad som avses. I andra hand lär det bliskolministerns uppgift, i varje fall under dennärmaste tiden, att svara på den typen av frågor.Därför är det nog bra att frågorna reses.Göran säger att det pedagogiskabakgrundsresonemanget är att man skall mötabarnet sådant det är. Det är så riktigt tänkt. Mendet kräver i sin tur också förutsättningar. Detkräver att man har resurser på lågstadiet att mötabarnen i olika åldrar sådana de är. Det kräver har god tillgång till personal så att man kan hasmå grupper. Det kräver en rejäl fortbildning,vilket i sin tur kräver både tid och pengar. Detkräver att personalgrupperna har en sådansammansättning som jag antar attutbildningsutskottets majoritet egentligen menar,fast dess företrädare inte riktigt kan förklara vad dehar tänkt. Det kan alltså vara en mix avförskollärare och lågstadielärare som arbetartillsammans för att skapa förutsättningar att mötabarnen sådana de är. Men det kräver i sin tur har resurser i form av pengar.Såsom beslutet nu är utformat kommerkommunerna för att lösa dessa uppgifter att hamindre pengar än vad de hade tidigare. De får intenågot bidrag för sexåringarna i barnomsorgen. Defår inte heller något bidrag för sexåringarna närdessa nu kommer till förskolan. Resultatet förkommunerna är att de får ett större åtagande. Deskall uppfylla dessa tjusiga pedagogiskamålsättningar, och de kommer att ha mycketbristfälliga resurser för att göra det. Det är där somresonemanget inte bär, . 95 () replik:Herr talman! talade varmt om engemensam lokal organisation för skola ochbarnomsorg, och denna strävan delar vi. Mencentralt är det fortfarande två strukturer och tvåorganisationer: å ena sidan skollag och skolverk, åandra sidan socialtjänst och socialstyrelse. tog själv upp risken för att denorganiserade pedagogiska verksamheten ifolkskolan reduceras till social omsorg. Han vill istället understryka att det både inom skolan ochinom barnomsorgen handlar om bra pedagogiskverksamhet. Men varför då inte erkänna det fullt utoch inordna även barnomsorgen inom skolverketsansvarsområde?Jag tror att det är särskilt viktigt att det nyaskolverkets arbete med uppföljning ochutvärdering liksom dess fältorganisation redan istarten får omfatta också den pedagogiskaverksamhet som bedrivs inom ramen förbarnomsorgen.Anf. 96 () replik:Herr talman! Jag håller helt med att det är skolan som skall vara barnmogen, intebarnen som skall vara skolmogna.När det gäller flexibiliteten i skolstarten vill jag sägaatt den kan behållas även när man efter enövergångstid fattar beslut om skolplikt . Det finns flexibilitet när föräldrar kanskjuta upp barnens skolstart till . Dåkan man ju flytta ned alltsammans och låta deföräldrar som så vill flytta upp barnens skolstartfrån sex till ålder.Anf. 97 (mp) replik:Herr talman! Jag vill upprepa min fråga till GöranPersson: Kommer regeringen att vidta särskildaåtgärder för att belysa läget angåendehemspråksundervisningen? Denna har onekligenförändrats -- först tog man pengar frånhemspråksundervisningen, men gör man detinte längre. Går man ut med en särskild drive ikommunerna?Om det vidare blir en flexibel skolstart och mansänker åldern för skolstarten ytterligare, kommerman då att betraktas som en underlig person, omman börjar ? Det finns forskaresom säger att vi egentligen borde skjuta uppskolstarten till för att inte berövabarnen möjligheter till inlevelse, känslor osv. Ävendet är något att tänka på. Kommer man attbetraktas som en särsling om man skjuterskolstarten till ?Anf. 98 Statsrådet ()replik:Herr talman! Först några ord till resonemang som utskottet har fört fårnaturligtvis utskottet svara för. Kan utskottetsföreträdare inte precisera vad som står ibetänkandet, menar att det fallerpå min lott att göra det. Jag vill bara säga att jaginte kommer att återfalla i beteendet att frånstatens sida gentemot kommunerna i detalj börjaföreskriva hur lokaler skall se ut, hur fortbildningskall bedrivas och hur andra insatser skall göras föratt underlätta denna förändring. De vore att återgåtill en gammal ordning, som jag ju vet att LarzJohansson på många sätt behärskade fullt ut. Ävenom det paradoxalt nog kontrasterade litet mot hansdecentralistiska läggning, stod det inte att finnanågon mer förfinad centralist i denna kammare vadgäller regelverkets uttydning än iNyköping. Jag var naturligtvis när vi avskaffaderegelverket orolig för fortsattaskolpolitiska insatser, men inser jag att det häröppnar sig ett nytt fält, på förskole- ochskolområdet, med en lång rad regler som skullekunna tas fram och utvecklas. Jag passar mig fördetta, och jag tycker inte heller att driva debatten i den riktningen. Det vore ettsteg tillbaka.Vad gäller statsbidragsfrågan har vi mycket riktigttvå olika statsbidragssystem, ett för förskolan ochett för . Det pågår nu enkommunalekonomisk utredning, och det är inte allsotroligt att den kommer att upp den frågan. Skolanhar ju ett statsbidragssystem som är uppbyggt så attstatsbidraget faller ut i efterskott. Förförskolan utfaller det under verksamhetsåret. Detär en övergångssituation som snarare är avlikviditetskaraktär för kommunerna än enresultatfråga i deras budget. Så är fallet rentprincipiellt, men detta är knappast av sådan vikt attdet kommer att hindra kommunerna från att göraden förändring som den flexibla skolstarteninnebär.Jag kan inte ställa ut några löften kring YlvaJohanssons resonemang om en gemensam centraltillsynsmyndighet. Men det är klart att det ligger isakens förlängning att om vi får en utveckling ute ikommunerna där det här växer samman och om vifår en gemensam läroplan, finns det naturligtvismycket som talar för att också tillsyn och statligtmyndighetsansvar kan komma att samordnas. Detvill jag ändå ha sagt, eftersom jag tycker att detligger i frågans riktning.Också när det gäller hemspråksfrågorna gör vi enviktig förändring. Det är lätt att uppträda sompopulist i det sammanhanget. Invandraropinionen ihemspråksfrågan varierar, men jag vill påstå att denär övervägande negativ till förslaget. Det finnsockså personer som tycker att det är bra. Det äralltid frestande att utnyttja ett sådan läge.Men det farliga, och , hade varit att också i fortsättningen låtaden tingens ordning råda som har rått. Vi harvad gäller hemspråksundervisningen haft enutveckling inom svensk skola därkostnaderna har rusat iväg och där gruppernasuccessivt har blivit allt mindre. RRV har gjort enundersökning, som man naturligtvis i och för sigkan vifta bort, men som faktiskt beskrivertillståndet i några stora kommuner, däriblandGöteborg. Av den framgick att man i Göteborgskommun hade en genomsnittlig gruppstorlek om1,4 elever per invandrarlärare. Sådant leder förreller senare till en reaktion där verksamhetenifrågasätts -- inte från pedagogiska utgångspunkterutan utifrån hur vi hanterar resurserna förverksamheten.Jag tycker att hemspråksundervisningen är viktig.Därför skall den bedrivas på så skolmässigagrunder som möjligt. Vi har därför också införtregeln att om det är färre än fem elever i gruppen,är kommunen inte skyldig att anordnahemspråksundervisning. Så skall regelnformuleras.Man kan jämföra detta med övriga språkgrupper iskolan, men också med förhållandena i vårtgrannland , som har exakt samma regel försina hemspråksgrupper. Detta har varit inte minstviktigt att understryka när vi har talat med vårafinska kamrater.Man kan sedan komma i ett läge där vissa barn intekan erbjudas en hemspråksundervisning på sinskola. Då får man överväga att göra det efterskoldagens slut eller, om det går att lösa, pålördagar. Det är så vi som har lagt förslaget har settpå detta, inte som ett sätt att ta bort verksamhetenfrån skoldagen och från skolan och att försämra föreleven, utan som ett sätt att för det fall att man inteuppnår grupper om fem, faktiskt öppna enmöjlighet inom skolans ram att ändå lösa detta påett rimligt sätt, utan att pojkarna och flickornaförlorar undervisning i andra angelägna ämnen.Det är också så resonemanget har uppfattats avinvandrarorganisationer. Jag har träffat företrädareför dem, och invandrarorganisationerna ochdepartementet har varit överens om att i engemensam arbetsgrupp följa hemspråksfrågansutveckling. Där skall vi bl.a. ta upp de frågor somEva Goe s vidrör -- hur informationen utformasinom kommunerna och hur det kommer att se utefter riksdagsbeslutet. Vi räknar med attKommunförbundet skall göra den huvudsakligainsatsen, men vi skall också tillsammans medorganisationerna studera hur det går till. Det ärviktigt också för oss.Larz tog upp en fråga som jag tycker attdet är viktigt att också för min del att kommentera,nämligen avgifter i fristående skolor. Han säger attdet i betänkandet förs ett resonemang innebärandeatt man kan ta ut smärre, skäliga avgifter. Jag troratt det är bra om vi för ett samtal om avgifter ifristående skolor. Skall vi ge ett statsbidrag tillfristående skolor som motsvarar det statsbidragsom behovet i en vanlig kommunalskolorganisation skulle ha resulterat i, är det rimligtatt vi också principiellt diskuterar behovet avavgifter i sådana verksamheter. Avgiften får väl i ettsådant sammanhang funktionen av attrangera en eventuell kö. Det är principiellt någotsom vi borde studera.Vi har på oss innan föreskrifterna på dettaområde träder i kraft, så det finns tid för detta. Jagär glad för att tog upp det. Jag troratt det finns partipolitiska förutsättningar för atthantera också denna frågeställning överblockgränserna, och det bidrar jag gärna till.I övrigt innehåller diskussionen och betänkandetmånga andra viktiga frågor. Jag beklagar att defaller bort i diskussionen. De är stora nog var för sigatt föra en debatt omkring. Precis som HelgeHagberg sade har vi genomfört oerhört många ochgenomgripande förändringar av skolsystemen. Detär uppenbart att det är svårt att föra mångadebatter . Det är kanske en baksida till attvi har haft ett högt tempo. Å andra sidan får vifaktiskt , med den härriksdagsmajoriteten, mycket gjort på skolområdet.En som har bidragit till detta är ,som lämnar oss. Till honom vill jag, som allaandra i debatten, framföra ett varmt tack förkonstruktiva bidrag till gagn för den svenskaskolans utveckling och ungdomarnas fostran tillfria, självständiga och stolta individer i ettdemokratiskt samhälle. 99 () replik:Herr talman! Jag trodde att skullereagera på en liten kommentar som . Hon sade att detta egentligen bara varinledningen och att detta kan leda fram till att visänker skolpliktsåldern till . Jag trodde attGöran skulle reagera på det påståendet.Sedan kommenterade detta medregelverket och hänvisade till en iNyköping. Han skulle ha kunnat en del om det här.Så länge vi har eller har haft ett regelverk är det inteså dumt att känna till hur det fungerar. hört talas om någon av våra grannkommunerdär man utnyttjat kunskaperna så till den mildagrad att man också kunde kringgå regelverket enoch annan gång.Sedan sade att man skall akta sig föratt återfalla i det här beteendet att börja föreskrivasaker och ting. har jag just pekatpå dels att utbildningsutskottet, när det gälldeskolstarten, skulle passa sig för att göra det, dels attjag tycker att sannerligen haråterfallit till det väl mycket under den här tidigavåren, eller vintern kanske man skall säga. Som jagerinrade om tidigare, avreglerade vi och beslöt attvi skulle ha ett generellt statsbidragssystem, ettfinansiellt stöd, till kommunernas skolväsende därde själva skulle bestämma hur de hanterade sinapengar. Det dröjde inte länge förrän där och skulle reglera och sade att 300 miljonerskulle vi ta bort från en alldeles bestämd del avdetta. 55 miljoner skulle vi ta bort från grundvux-utbildningen. Ett sällsynt illa valtbesparingsförslag.Detta använder nu som argumentoch säger att det hade varit farligt att låta dentingens ordning råda som ledde till att vi fick endyrare hemspråksundervisning och mindregrupper. Javisst, det hade varit farligt, men vi lät juinte den tingens ordning råda. Vi bröt den med detnya statsbidragssystemet, där vi gav kommunernaett ansvar för att se till att all undervisning, vare sigdet handlade om hemspråk, matematik ellersvenska, bedrevs på ett rationellt ochkostnadseffektivt sätt. Det fanns ingen anledningatt peka ut hemspråket och invandrarbarnen på detsätt som gjordes här. Det fanns heller ingenanledning att peka ut hemspråksundervisningenoch säga att den skall bedrivas . Det haruppfattats så ute i landets kommuner, det är intesärskilt populistiskt att hävda att det även haruppfattats så bland invandrarna och deras barn, attdet kommer att leda till att praktiskt taget allhemspråksundervisning kommer att ske pålördagar. Då kommer omfattningen att begränsashögst avsevärt. Då kommer det att uppstå storabesparingar, och det inser naturligtvis kommunernaockså.Anf. 100 () replik:Herr talman! När det gäller hur resurserna förhemspråksundervisning har använts och kommeratt användas, , tror jag egentligen attskolministern håller med mig. Det beror i förstahand på statsbidragssystemets struktur och inte påfrånvaron av möjligheter att förlägga undervisningtill . Ett av de viktigaste argumenten för detstatsbidragssystem som beslutade om ihöstas var förhoppningen, för att inte sägaövertygelsen, om att detta skulle leda tilleffektivare resursanvändning ute i kommunerna.Jag tycker att man hoppar över ett väsentligt led iresonemanget om man, som här, taren ineffektiv resursanvändning i det gamlabidragssystemet som intäkt för att , innan det nyabidragssystemet ens har satts i sjön, vidta åtgärdernär det gäller undervisningsgruppernas storlek ochundervisning på lördagar.Anf. 101 (mp) replik:Herr talman! har varit ett föregångslandnär det gäller hemspråksundervisning. Jag lästenyligen invandrarkvinnornas tidning. Den kvinnasom drog det tyngsta lasset när det gällerhemspråksundervisningen har gått bort, ochhela tidningen handlade om henne. Hon kämpadei många Herrans år och förde upp till att blidet bästa landet när det gällerhemspråksundervisning. Jag tycker att det ärhemskt att vi försöker dra ner den bilden av Sverigepå de här viset. Därför är jag åtminstone glad överatt skall få en liten uppgift attsprida information om att hemspråksundervisningskall försöka behålla sin status -- hur det nu skall gåtill efter alla dessa turer.Det måste ju finnas andra vinster att göra inomhemspråksundervisningen, t.ex. genom atthemspråkslärarna fortbildar sig. Har GöranPersson funderat på det? Då skulle man kunna få enannan schemaläggning. Man skulle kunna utnyttjahemspråkslärarna på ett bättre sätt. Man kanskeskulle kunna använda fortbildningsmedel ochsnabbutbilda, precis som man gör på många andraområden.Sedan vill jag än en gång ta upp detta: Kommerman att betraktas som konstig om man börjarskolan när man är , om vi skall sänka tillflexibel skolstart vid ? Det blir ju då såsmåningom ett mer allmänt vedertaget begrepp.Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag vill säga några ord om detta medsexårsstarten. Det har ju väckt en viss oro runt omi landet. Mot den bakgrunden tycker jag att det ärbra att utskottsmajoriteten har utvecklatresonemanget något kring dessa frågor. Man hartidigare här i debatten återkommit tilldetta hur saker och ting uppfattas. Detta har på sinahåll uppfattats så, att det enda kommunernabehöver göra är att titta sig omkring och se om detfinns några tomma bänkar bland sjuåringarna ochplocka in sexåringar där.Då tycker jag inte att det på något sätt strider emotde principer vi numera skall ha om arbetsfördelningpå skolområdet att utskottet för ett resonemang omvilka förutsättningar som utskottet anser börföreligga. Orden är vägda på guldvåg i så måtto attdet här inte får någon rättsverkan i den meningenatt någon, med stöd av detta, kan hävda att det ärjuridiskt omöjligt att ta in sexåringar. Det blir ändåen påminnelse om att vi som är med om att fattadetta beslut är medvetna om att för att det skallgenomföras på ett kvalitativt bra sätt, är det en delförutsättningar som bör vara för handen. Jag troratt det på åtskilliga håll i landet kommer att varatill glädje att utbildningsutskottet har gjort de härkompletterande skrivningarna.Anf. 103 () replik:Herr talman! Eftersom användeorden ''vägda på guldvåg'' och eftersom LarsLeijonborg är en av vågmästarna kunde det kanskevara bra om förklarade t.ex. vad''samt personalgruppernas sammansättning''betyder.Anf. 104 Statsrådet ()replik:Herr talman! Först har vi inlägg omskolplikten och skolstartsåldern . Jagkommenterade faktiskt hennes inlägg, LarzJohansson. Jag sade att jag var starkt kritisk ochnegativ till en utveckling där vi lägger fast skolpliktvid ålder som en fix gräns, av detpsykologiska och pedagogiska skälet att gör vi dettahar vi sagt att den strukturerade pedagogiskaverksamheten försiggår i skolan. Förskoleåldern äroerhört viktig för barnens utveckling. Därunderpågår en avancerad pedagogisk verksamhet. Jagvill att dessa verksamheter skall kopplas samman,gå som hand i handsken med varandra. Vid sex sjuårs ålder inträffar den period i barnens liv dåskolplikten genomförs. Det får deras föräldrar fattabeslut om. Det är så resonemanget ser ut, så jag harfaktiskt svarat på frågan.Återigen befaras det att det skall bli dålig kvalitetoch slarvigt. Underskatta inte föräldrarna! Vi somhar barn i denna ålder är engagerade i våra barnsskolgång, och vi har varit oerhört engagerade ideras dagisverksamhet. Ingen skall få mig att tro attvi kommer att få föräldrar som väljer en tidigareskolstart, om de ser att kommunerna inte kanerbjuda en fullgod verksamhet. Då får ungarnavara kvar på dagis, därför att det är bäst för dem.Det är däri som greppet ligger, dvs. att vi faktisktsäger att det här sker i den takt som föräldrarnasönskemål ger uttryck för. Vi litar på att föräldrarnaäger, den kompetensen och kraften. Skolstarten ålder, som fanns tidigare, försvinner ocksåut ur regelverket i och med detta förslag. Detföreslås i propositionen.För sista gången vänder jag mig till exercisen i regelverket, vad utskottet hargjort och att allt vägs på guldvåg osv. Vi kan haolika uppfattningar om detta. Men det ankommerinte på mig att recensera utskottet. Men närutskottet väl har gjort en skrivning och man har denkritiska uppfattning som har, avstådå i det goda namnet att driva denna sak till sinspets så att vi här i kammaren börjar att exerceraom kvadratmetrarna! Det finns naturligtvis ingenav oss som önskar en sådan utveckling. Då återstårutskottets politiska resonemang om kvalitetsfrågori sammanhanget. Sedan får kommunerna, ochytterst föräldrarna, avgöra vari kvalitetsfråganligger.Så har vi de 300 milj.kr. som togs bort. Utskottetgjorde motsvarande neddragning i kronor påsektorsbidraget. Vi var överens om detstatsfinansiellt riktiga i att göra förändringar. Sedanåterstod det om pengarna skulle tas från en del avsektorsbidraget, som var knutet till den verksamhetsom hade expanderat snabbt och som vi visste attdet fanns en del luft i hos många kommuner. Mittförslag var att pengarna skulle tas i den delen avsektorsbidraget. gjorde inte utskottet så. Detresulterade i att en del kommuner nu bär enneddragning av sektorsbidraget som de inte harmöjlighet att kompensera sig för. De har ingenhemspråksundervisning som kommer att förändraseller att bedrivas effektivare och mer rationellt.Andra kommuner däremot, som har en omfattandehemspråksundervisning som inte har bedrivitsrationellt, får med den förändring som utskottet hargenomfört en viss överkompensation. Så ser detprincipiellt ut, och det skall vi inte blunda för.Vi kan se på grannkommunerna till ochmin hemkommun. har gjort enintressant genomgång av sinhemspråksundervisning. Det har visat sig att detfinns väldiga vinster att göra pedagogiskt menockså ekonomiskt av en mer rationellhemspråksorganisation. Det blir, kort uttryck, merhemspråksundervisning, fast i större grupper somär mer skolmässiga. Skoldirektören säger troligenatt undervisningen är av högre pedagogisk halt ochatt den dessutom utförs till en betydligt lägrekostnad. Så ser det ut, och det är detta som jag hartagit fram i mitt förslag. Jag kunde inte låta densituationen vara opåtalad. Det är bakgrunden.Det går alltid att anse att man skulle ha väntat etttag till och låtit det nya statsbidraget verka fullt ut.Okej, den diskussionen kan vi föra. Men läget varinte riktigt så. Det är vi tydligen överens om när detgäller att reduceringen av motsvarande storlek avsektorsbidraget görs av statsfinansiella skäl.Larz formulerade sig som att nu skallundervisning bedrivas . Undervisningskall inte bedrivas , men den fårbedrivas . Om vi skall väga på guldvågoch recensera varandras inlägg, är det viktigt att desom säger sig vara anhängare av verksamheten intesprider en bild av den som gör det svårare att hävdasådant vi tycker är ett vettigt beteende.Sverige är ett föregångsland påhemspråksundervisningsområdet.Hemspråksklasser, hemspråksgrupper, blandadeklasser -- allt sådant kommer självfallet att existerai fortsättningen. Det gäller även studievägledningpå hemspråk. I anslutning härtill är det också frågaom en fortsatt utveckling av svenska som andraspråk. Det är en lång rad av olika insatser, som vialla har anledning att skolpolitiskt markera viktenoch värdet av.