prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Det ären mycket fin stad som jag är född i och därför kanjag verkligen intyga detta. Men det är ännu mindrefel på , brukar vi skoja om, vi som sitteri Radio- och TV-beredningen. Det viktiga är i allafall att lokaliseringsorten ligger utanför Stockholmoch så blir det koncessionsförhandlingarna med deintressenter som anmäler sig som får fälla detslutliga avgörandet om var den nya kanalen skalletableras. Men det skall ske utanför Stockholm.Anf. 34 ():Herr talman! Jag är absolut övertygad om och detvill jag verkligen ha sagt, att det är ikoncessionsförhandlingarna som Linköpingkommer att dra det längsta strået.Anf. 35 ():Herr talman! När jag varken i utredningen eller ipropositionen kunde finna att man tagit ställningtill radio- och TV-sändningar till invandrare ochminoriteter beslöt jag och mina partikolleger attskriva en motion. Den har behandlats ikulturutskottet och utgårfrån kulturutskottets yttrande om att public service-uppdraget måste beaktas beträffandeminoritetsprogrammen. Konstitutionsutskottetavstyrker sedan motionen i vanlig ordning.Det är onödigt att här kräva att man ytterligare tarställning, eftersom det i kulturutskottets yttrandestår att invandrar- och minoritetsfrågorna måstebeaktas när samordningen i radio verkställs. Dettainnebär viktiga beslut inom radiokoncernen. Hurskall man samordna rikets sändningar så att denlokala bevakningen bibehålls osv. Jag gillarcentralstyrning beträffande detta. Liksom Jan-ErikWikström föredrar jag att moderbolaget fåransvara för dessa frågor.Och så till en annan fråga. Eftersom min motion omdet finska språkets ställning som nordisktminoritetsspråk har bordlagts av i dagoch kommer att behandlas vill jag utnyttjadetta tillfälle till att understryka vad som sagts ikulturutskottets yttrande. Det finska språket harfaktiskt en särställning som språkminoritet medhänvisning till historiska band mellan ochFinland och till gruppens storlek. Detta beslötockså när avtalet mellan staten ochSveriges Radio slöts 1986.Frågor beträffande språk och kultur avseende iSverige boende språkminoriteter har ytterst sällanberörts här i , medan invandrings- ochflyktingfrågor berörts desto mer. Jag har försökt attläsa hur olika partistämmor och distriktsorgan tagitställning och jag har försökt lista ut vad de olikapartierna innerst inne vill i dessa frågor. Jag har dåblivit mer orolig än vad man har anledning till närman hör och ser den samstämmighet som synesråda här i kammaren.Jag lyssnade med förskräckelse på om fri radio och TV. Med fri radio och TV imoderat tappning försvinner möjligheterna förpublic service för landets språkminoriteter, det ärjag övertygad om.Det finns ett nytt parti som haussas upp imassmedia och som tydligt i sitt program har sagtvad det tycker i olika invandrarfrågor. Det bordeväcka landets språkminoriteter inför valet och införhögeralliansens olika formationer. Public service-uppdraget till och SverigesTelevision och försvarandet av den gemensammasektorn i allmänhet borde öppna ögonen för landetsspråkminoriteter för att se socialdemokratin somgaranten för dessa i höstens val.Anf. 36 ():Herr talman! Egentligen vill jag hålla ettförsvarstal för public service-tanken, för står i allmänhetens tjänst. Jag vetatt det gagnar både barn och ungdomar. Dagensbeslut om radio- och TV-politiken skall säkraSveriges resurser så attkoncernen skall kunna uppfylla sitt public service-uppdrag. Speciellt televisionen är i den situationenatt konkurrensen med de kommersiella kanalernatrissar upp priserna på åtråvärda sändningar.Dagens beslut är därför mycket viktigt, även om detbetyder att vi tvingas släppa in reklam i marksändaTV-program. behöver mer resurserbl.a. för att kunna erbjuda program till många olikatittarkategorier.I detta sammanhang är det viktigt att återigenbetona barns och ungdomars behov av program isamtliga programbolag och särskilt i televisionen.Vi måste se till att inte de unga blir satta åt sidan ikonkurrensen mellan de olika TV-kanalerna. Detkan vi göra bättre om det finns resurser.Mot denna bakgrund tillstyrker jag utskottetsförslag om utvidgade möjligheter till sändning avsponsrade program i televisionen.Vi har sett konkurrensens baksida i televisionen desenaste åren. Olika programkategorier, däriblandutbudet till barn och ungdom, men även andraprogramkategorier såsom kulturprogram,aktualiteter och samhällsprogram, har fått minskasina kostnader därför att kostnaderna försportsändningen har ökat markant. Uppgifter harnått mig om att vissa sportsändningar nu blivit tiogånger kostsammare jämfört med tidigare.Skall kunna hänga med kostardet pengar. Men var går gränsen för hur långt entelevision i allmänhetens tjänst kan gå utan attpublic service-uppdraget tunnas ut? Dennadiskussion måste vi ständigt hålla levande. Dagensbeslut betyder att vi stärker public service-funktionen och därigenom också barns ochungdomars rätt till ett bra TV-utbud.Herr talman! Det public service-uppdrag somSveriges Radio och har innebärju att alla medborgare, även barnen, skall få ettkvalificerat och mångsidigt utbud av program. Manstår i allmänhetens tjänst. skallockså enligt avtalet se till att i programutbudet tahänsyn till olika förutsättningar hos befolkningen.Kabelbolagen, de kommersiella bolagen, tardäremot inte det ansvar de borde ta för sin storaunga publik; det kan alla vi som har dessa kanalerintyga. De satsar inte på produktion av barn- ochungdomsprogram, då det lönar sig bättre att köpain billigare serier.Just denna brist på bra barnproduktioner i dekommersiella kanalerna gör att Televisionmåste vara mycket medvetet om sitt ansvar.Ansvaret blir ju större. Man kan också säga att braprogram för barn och ungdomar är ett ypperligtkonkurrensmedel för . Skallman kunna hålla målsättningen att hälften avbefolkningen skall välja att titta på våra tvåallmänna kanaler, måste man erbjuda barn ochungdomar ett bra utbud. Det brukar löna sig förframtiden.Herr talman! Jag vill betona att jag är glad attregeringen, och också , när det gällerreklamen har haft som ambition att skydda barnen.I propositionen skriver kulturministern att den nyamarksända kanalen måste ha ett allsidigt utbud avprogram, bl.a. skall man tillgodose barns behov avTV-program. Detta är en viktig markering, som jagvill understryka och som också ärberedd att ställa sig bakom.Om något år skall ett nytt avtal mellan staten ochSveriges resp. SverigesTelevision skrivas. Jag förutsätter att regeringen idet sammanhanget bevakar barns och ungdomarsbehov. Exempelvis skulle det i samband med attavtal skrivs uttryckligen kunna betonas atttelevisionen skall ta särskild hänsyn till barns ochungdomars behov av ett eget utbud.Herr talman! yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter anf. 37.)Anf. 37 voteringen har jag ett viktigt påpekande attgöra för kammarens ledamöter. I onsdagsförutskickades det att det var angeläget attkammaren hann debattera fördigt de ärendensom fanns upptagna på dagens föredragningslistaför att riksdagsarbetet skulle kunna avslutas påfredag i överenskommen ordning. Som framgår avtalarlistan återstår efter den nu föreståendevoteringen talare i övriga ärenden med ensammanlagd taletid av . Det är därförnödvändigt att talarna i fortsättningen begränsarsina anföranden. Om det blir nödvändigt kommersåväl dagens som morgondagens sammanträden attfortsätta efter . I enlighet med tidigare beslutblir det inga voteringar efter . I morgonkan det däremot bli voteringar hela kvällen.BeslutMom. 1 (en ny rikstäckande reklamfinansierad TV-kanal)Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot34 för reservation 1 av tredje vice talman och . 1 ledamot avstodfrån att rösta.Mom. 13 (programutbudets sammansättning i dennya TV-kanalen)Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot18 för reservation 6 av . 26ledamöter avstod från att rösta.Mom. 19 (radio och TV )Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot95 för reservation 9 av m.fl.Mom. 21 (rätt att sända sponsradeprogram)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot34 för reservation 10 av och . 22 (riktlinjer inför beslut om nya avtal medSveriges Radio-företagen)Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot37 för reservation 11 av tredje vice talman och . 7 ledamöter avstodfrån att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.6 § Ärendefördelningen mellan riksdagensutskott m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU47 Ärendefördelningen mellanriksdagens utskott m.m.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.7 § Sjuklön m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU18 Sjuklön m.m. (prop. 1990/91:181och prop. 1990/91:141 delvis).Anf. 38 ():Herr talman! Det beslut som vi förhoppningsvisskall kunna fatta i stor enighet sedan vi hardebatterat socialförsäkringsutskottets betänkandenr 18 är ett av de viktigaste besluten som har fattatsinom socialförsäkringssektorn . Dethävdar jag bestämt. Jag beklagar attsocialministern inte kan närvara somdetta.Reformen innebär främst att arbetsgivaren genomen sjuklöneperiod ges ett ökat incitament attutforma arbetsmiljön så, att sjukdomar och skadorförebyggs i största möjliga utsträckning.Ett annat viktigt skäl för en sjuklöneperiod är attförsäkringskassan avlastas en betydandeadministration för ren penningutbetalning, vilketmedför dels att kassan kan ägna betydligt merakraft åt rehabilitering av sjuka och handikappade,dels att personalbehovet för rutinutbetalningarminskar.Det skall inte heller förglömmas att det också rörsig om en stor besparing genom minskadestatsbidrag till själva försäkringen, för budgetåret1991/92 om inte mindre än 881 milj.kr., dvs. nästan1 miljard.Frågan om ett sjuklönesystem är av gammaltdatum. föreslog isitt betänkande SOU 1981:22 en lagstadgad rätt tillsjuklön och återkommande motioner har avgivits ifrågan , inte minst av ossmoderater.Något regeringsförslag har emellertid inte lagtsfram förrän frågan aktualiserades av regeringen ijuni 1990. Då remitterade regeringen ettlagrådsförslag, och det var nog många fler än jagsom förhoppningsfullt såg fram emot enproposition . Men ack,regeringens oförmåga att låta sina förslag nå ändafram till bord är allom bekant vid det härlaget -- det gäller inte bara denna fråga, utansamma öde har som bekant drabbatföräldraförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen.När tre partiers representanter isocialförsäkringsutskottet -- socialdemokrater,moderater och centerpartister -- i samband medförslaget om minskade kompensationsnivåer inomsjukförsäkringen föreslogriksdagen att hos regeringen begära ensjuklönereform, gjordes en direkt beställning hosregeringen. Sedan följde en något ovanlighantering av frågan i den s.k. sjuklönekommittén --i vilken jag själv hade äran att ingå -- där vi snabbt,men jag vill också säga effektivt, och konstruktivtbehandlade vissa frågeställningar inför denproposition som vi i utskottet nu har tagit ställningtill genom det utskottsbetänkande som vi nu skallbehandla. Ärendet måste sägas vara ovanligt välförankrat i denna kammare. Det är endast vänsternsom har reserverat sig mot en sjuklönereform.På ett par punkter har utskottet lagt fram ett parförslag till regeringen. Det gäller delsgränsdragningen mellan arbetstagar- ochuppdragstagarbegreppen -- en nog så omdebatteradoch svår fråga, men där utskottet vill att regeringenskall överväga möjligheterna att lösa vissagränsdragningsproblem -- dels en sänkning av dens.k. Vi moderater motsätter ossgivetvis inte denna sänkning, men vi säger i ettsärskilt yttrande att vi motsatt oss denna löneskattredan från början. Vi anser därför att den snarastmöjligt bör tas bort i sin helhet.Herr talman! Som jag sade råder det storsamstämmighet i utskottet om de grundläggandefrågorna kring en sjuklönereform, ensamstämmighet som bör vara en styrka införreformens genomförande. Ingenting är emellertidså bra att det inte kan göras bättre. Vi moderaterföreslår därför vissa förändringar i vårareservationer, som jag nu något skall kommentera.I reservation 4 föreslår vi tillsammans medfolkpartiet liberalerna att frågan om att att införakarensdagar bör övervägas. Som bekant harkompensationsnivån inom sjukförsäkringen sänktstill av en sjukperiod ochdetsamma föreslås även inom en sjuklöneperiod.Den genomförda sänkningen av sjukersättningenhar inneburit en besparing om 4--5 miljarderkronor. Därtill kommer en 20-procentig minskningav sjukskrivningsfrekvensen. Mycket talaremellertid för att vore en bättreåtgärd.Jag yrkar således bifall till reservation 4.I reservation 5 föreslår vi tillsammans med centernsrepresentanter i utskottet ensammanläggningsregel, som innebär attsjuklöneperiodsdagar som löpt skall avräknas vid beräkning av en nysjuklöneperiod, som börjar från detatt den tidigare perioden avslutades. Ett sådantsystem skulle innebära något mindre kostnader förarbetsgivaren vid återkommande sjukfall, men denvore också viktig från rehabiliteringssynpunkt. Detfinns en risk att en arbetsgivare annars avråder ensjukskriven från att möjligt kommatillbaka, eftersom arbetsgivaren riskerar att genastfå betala ut sjuklön för en ny period. harutskottet emellertid en vad vi kallar positivskrivning på detta område, där man menar attregeringen skall göra en särskild översyn av detta.Men vi har i denna reservation ändå velat markeravårt ställningstagande.I reservation 6 säger vi moderater attsjuklönesystemet inte borde omfatta tillfälligaanställningar under en månad.I reservation 7 framför de borgerliga partiernagemensamt att skyldigheten att utge sjukpenningvid vistelse utomlands inte bör bli större isjuklönesystemet än den har varit närförsäkringskassan betalat ut sjukpenningen. Deinskränkningar som har rått, det handlar omvistelse endast i konventionsländer, har baserats påbl.a. på svårigheten att kontrollera en försäkradshälsotillstånd utomlands. Det torde inte varalättare för en arbetsgivare att göra detta än förförsäkringskassan.I reservation 8 anför de borgerliga liksommiljöpartiets representant att gränsen försmåföretagens möjlighet att teckna försäkring vidallmän försäkringskassa för oförutsett högalönekostnader bör sättas vid 90 basbelopp i ställetför föreslagna 60, dvs. att möjligheten att tecknaförsäkring bör finnas för företag med upp till 15anställda i stället för föreslagna 10. Jag ser detemellertid som positivt att det är ett klartmajoritetsförslag att man ändå har beaktat dennafråga så bra som man har gjort. Och jag tror att inteminst sjuklönekommitténs arbete på detta områdehar varit värdefullt.I reservation 9 säger vi moderater tillsammans medfolkpartiet liberalerna att företagensrapporteringsskyldighet till börminskas. Vi anser alltså inte att någonrapporteringsskyldighet bör föreligga för sjukfallsom avslutas inom sjuklöneperioden. Det är viktigtatt man så långt som möjligt minskar byråkratin ochadministrationen när det gäller dessa ärenden.Herr talman? Det är positivt att sjuklönekommitténenigt hävdade att arbetsgivarna som grupp skallkompenseras med sänkta arbetsgivaravgifter fördet åtagande som en sjuklöneperiod innebär, så attsjuklönereformen blir kostnadsneutral.Regeringen har genom sin proposition följt dettaförslag. Det innebär en sänkning avarbetsgivaravgiften från till avavgiftsunderlaget.I reservation 11 säger emellertid utskottetsborgerliga ledamöter att utvecklingen måste följasmycket noga och att regeringen skall återkommamed förslag om ytterligare sänkning omkostnadsläget ger anledning till det. Därför yrkarjag bifall till reservation 11.I reservation 13, även den gemensam för deborgerliga partierna, framför vi vår uppfattning attden princip som gäller inom sjuklönesystemet,nämligen att ersättning inte skall baseras påanställningsförmåner som inte går förlorade isamband med sjukskrivning, även bör gälla vidersättning genom sjukpenning. Vi anser alltså attSGI-beräkningen bör ändras på denna punkt.I reservation 14, slutligen, av ochfolkpartiet liberalerna framförs vår uppfattning attförhandsregistreringen av sjukpenninggrundandeinkomst bör kunna slopas. Detta har ju genomförtsi t.ex. , där man beräknar inkomsten vidsjuktillfället i fråga. Det borde kunna införas ävenhär. Vi anser alltså att regeringen bör lägga fram ettförslag om detta, vilket bör kunna innebäraytterligare en administrativ förenkling inomförsäkringen.Herr talman! Därmed ber jag att få yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande i övrigt, dvs. tilldet som inte tas upp i reservationerna 4 och 11.Jag vill säga att detta är ett majoritetsförslag medovanligt god förankring i denna kammare somkommer att innebära en epokgörande förändringinom vårt socialförsäkringssystem.Anf. 39 ():Herr talman! liberalerna har under ettstort antal år arbetat för en reformering avsocialförsäkringssystemen, dels därför attkostnaderna omöjliggjort andra angelägna socialareformer, dels därför att flera avsocialförsäkringssystemen motverkat rehabiliteringoch inte heller gett incitament till en förbättradarbetsmiljö.Till vår glädje har vi noterat att allt fler partierinsett det angelägna i denna omläggning. Inte minstlandets regering såg ut att ha förstått att någotmåste göras.Våren 1990 fick liberalerna -- i sambandmed en överenskommelse med regeringen om denekonomiska stabiliseringspolitiken -- äntligengehör för ett antal angelägna åtgärder. Bl.a. var viöverens om att arbetsskadeförsäkringen måstereformeras och att en lagfäst sjuklön skulle införasden . Vi var också ense om att dens.k. egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen bordehöjas.När det gäller dagens ärende, sjuklönen, såförtjänar det verkligen att återvända till historien.Våren 1990 slöts överenskommelsen mellanregeringen och om sjuklön. I sambandmed krispaketet drog regeringentillbaka sitt löfte. Därefter gjordesocialdemokraterna upp med ochcentern om att sjuklön skulle införas, inte den 1 juli1991 som och regeringen varit överensom utan den 1 januari 1992.Först skulle ersättningsnivåerna sänkas ,och skulle en ny omläggningske. Om detta var ett sätt att testaförsäkringskassornas flexibilitet eller vilket motivsom egentligen fanns har inte blivit riktigt klarlagt.Kaos blev det i alla fall, exakt så som folkpartiethade varnat för.Har , som sitter iriksförsäkringsverkets styrelse, någon uppfattningom vad denna karusell kostar iadministrationskostnader både påriksförsäkringsverket och på försäkringskassorna?Det skulle vara intressant att få med det iprotokollet.Det bör väl också noteras att 2 000 tjänstemän iförsäkringskassorna skall fortsätta att betala utpengar under ytterligare i stället för attägna sig åt arbetet med rehabilitering avlångtidssjuka.Herr talman! liberalerna anser att detbör finnas inslag av självrisk i sjukförsäkringen.Både arbetstagarna och arbetsgivarna måste gesincitament att medverka till sänkta sjuktal. Närsjuklön nu äntligen införs får arbetsgivarna bärautgifterna för höga sjuktal. Därmed skapas starkaincitament för arbetsmiljöförbättringar och i mångafall en ändrad arbetsorganisation i företagen. Desänkta ersättningarna är en självrisk som innebäratt det alltid är mer lönsamt att gå till arbetet.Självfallet skall kroniker och andra som ofta ärsjuka kunna undantas. De måste ges ett skydd så attde inte drabbas på ett orimligt sätt.Herr talman! Det är bra att socialdemokraterna nuinser att något måste göras. Men jag beklagar detvå omläggningarna som måste göras inom så korttid som tio månader.Hela paketet av insatser inomsjukförsäkringsområdet -- sänkta ersättningsnivåer,sjuklön, ökad och snabbare rehabilitering avlångtidssjuka samt förändringar iarbetsskadeförsäkringen -- är insatser som ärnödvändiga för att skapa ett bättresocialförsäkringssystem som stimulerararbetsmiljöinsatser och arbetslinjen.Att helheten faller samman därför att regeringeninte orkar stå emot LO är bara att beklaga.Arbetsskadeförsäkringen är en avgörande länk föratt hela omläggningen avsocialförsäkringssystemen skall få effekt. Jagväntar med intresse på socialministerns målsättningatt göra en översyn av arbetsskadeförsäkringenspraxis. Denna utredning skulle tillsättas före valet,och vi hoppas att det blir så. Ännu vet vi ingentingom det.Herr talman! När socialdemokraterna nu äntligenkommit till skott med sjuklönen finns det dock ettantal avvikande synpunkter från folkpartietliberalerna.I reservation 3 påpekar att parterna påarbetsmarknaden måste anpassa sina avtal tillriksdagens beslut om nivåer i sjuklönen. Om dettainte sker avser regeringen att lägga fram förslag omatt sjuklönen upphävs. Vi finner det rimligare attsjuklöneavgifterna differentieras så somsjuklönekommittén har föreslagit.Vi påpekar också, tillsammans med ,att karensdagar borde övervägas i stället för de trelågkompensationsdagarna. Vi tror att tiden nu ärmogen för karensdagar, inte minst därför att Metalluttalat sig för detta. Det borde då vara möjligt attsamtidigt lägga om arbetsskadeförsäkringen.I reservation 7 påpekar vi att sjuklön inte börutbetalas vid vistelse utomlands i störreutsträckning än . talat om varför, nämligen att det är svårt attkontrollera människor som inte finns hemma iSverige. Det är också orimligt att sjuklön skallutges när inte sjukpenning kommer att utges isamma omfattning.Införandet av sjuklön innebär, som jag tidigaresagt, incitament för att minska sjukfrånvaron,förbättra arbetsmiljön och arbetsorganisationen.Men detta får inte innebära att de småarbetsgivarna slås ut om några av de anställda oftaär sjuka. Det är därför rimligt att de får enmöjlighet att återförsäkra sig för alltför stor risk. Viföreslår att företag med upp till 15 anställda fårdenna möjlighet. förslag är antaletsatt endast till 10 heltidsanställda.Vi ser det också som rimligt att avgiften tillsjukförsäkringen verkligen blir kostnadsneutral.Det är därför av vikt att man med störstauppmärksamhet följer utvecklingen.Herr talman! I beslut om rehabiliteringfanns en betydande enighet om arbetsgivarnasansvar för att en rehabiliteringsplan utarbetadesefter fyra veckors sjukfrånvaro. Vi finner att dettaär en bra modell för att snabbt få vetskap om vilkasom behöver hjälp för att återkomma i arbete. Ikonsekvens med detta anser vi att arbetsgivarensrapporteringsskyldighet av de korta sjukfallen inteär nödvändig. För att tillgodose andra krav påinformation kan stickprov göras eller andraundersökningar av AKU-modell. Införandet avsjuklön innebär att arbetsgivarna åläggsadministrationen av de korta sjukfallen. Det ärdärför inte rimligt att också lägga på dem enrapporteringsplikt som vare sig fungerar eller är tillglädje för någon.Herr talman! Sjuklönereformen öppnar vägar föratt gå vidare med förenklad sjukadministration.Folkpartiet liberalerna anser därför att systemetmed arbetsgivarinträde efter sjuklöneperiodensutgång skall uppmuntras.Vi anser också att ersättning vid sjukpenning inteskall beräknas på anställningsförmåner som integår förlorade vid sjukdom. Vi begär också ettförslag från regeringen på ett slopande av SGI-anmälan. Detta medför en ytterligare administrativbesparing och bör därför genomföras.Herr talman! Sjuklönereformen rymmer storaadministrativa vinster. Den ger också, som jagtidigare sagt, betydande incitament förarbetsgivarna att ta tag i dålig arbetsmiljö och dåligarbetsorganisation. Detta kommer att vara till storglädje för de anställda. Dessutom bör påpekas attde små arbetsgivarna nu slipper att betalasjukfrånvaron för de stora arbetsgivarnas sämrearbetsmiljö. Detta är ett rättvisekrav som inte börnegligeras.I sjuklöneförslaget finns ett antal skyddsfaktorerinskrivna som liberalerna hälsar medtillfredsställelse. Det gäller inte minstmöjligheterna för kroniker att fortfarande få sinersättning från .