prot · GF0927 · 1991-11-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:27Tisdagen den 19 novemberKl. 14.30--19.401 § Anmälan om signaler om samling iplenisalenAnf. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Ledamöterna kallas till plenisalen genom ljud- ochljussignaler, dels till inledningen av vissa plena, delstill voteringar.Signal vid inledning av plenumSammankallningssignalen består av en upprepadton och påbörjas före plenum. Signalenges före vissa plena t.ex. partiledardebatter. Andraplena kan vara sådana som inleds med parentationeller vissa val. Den vanligaste orsaken till attsammankallningssignalen ges är att votering skalläga rum i ärende som debatterats färdigt vid etttidigare plenum.Det bör observeras att voteringen påbörjas vidplenums inledning även om alla ledamöter inteinfunnit sig.Signaler om votering under ett pågåendearbetsplenumFörsignal, som består av upprepade tonstötarmed två toner, ges då siste talare i ärendet får ordet.Så snart votering har begärts gessammankallningssignal, dvs. samma signal som vidinledningen av vissa plena. Voteringen tar sinbörjan efter det att signalen har gettsoch då även om alla ledamöter inte har infunnit sig.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 november.3 § Svar på fråga 1991/92:141 om ettsammanhållet förslag om samefrågornaAnf. 2Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig närregeringen avser att framlägga en sameproposition,i vilken samtliga betänkanden frånsamerättsutredningen blir föremål för bedömning.Jag delar den uppfattning som redovisades avjordbruksutskottet (1990/91:JoU12)att en samlad proposition om samiska frågor börutarbetas. Inom drivs arbetetmed sikte på att en sådan proposition skall kunnapresenteras för under år 1992.Det är, herr talman, enligt min mening väsentligtatt genom en öppen dialog med den samiskabefolkningen finna lösningar som ger utrymme församerna att bevara sina traditioner och sin kultur.Anf. 3 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret.Samerättsutredningen fick ju sina direktiv hösten1982. Första delbetänkandet kom ochhandlade om samernas folkrättsliga ställning.Huvudbetänkandet, Samerätt och sameting, varklart . avslutadesitt arbete med att lämna sitt sista betänkande 1990.Det handlade om det samiska språket.Som framgår av min fråga avslogs regeringensproposition om ändring i rennäringslagen inovember . begärde ett nytt förslag,ett sammanhållet förslag om samefrågorna. Detgläder mig att se att utbildningsministern arbetar iden riktningen, men eftersom begäranom ett nytt förslag gjordes villjag gärna ställa den här frågan: Hur långt hadeförberedelsearbetet med en sammanhållenproposition om samefrågorna fortskridit iregeringskansliet när utbildningsministern övertogfrågan?Anf. 4 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag tror att och jaghar lätt att bli ense om att samefrågorna i sin helhetsköttes mindre väl av den regering som dennuvarande regeringen har efterträtt.Det burdusa svaret på fråga äratt det fanns inte mycket i byrålådorna när vi drogut dem som en förberedelse för det viktiga arbetesom vi nu emellertid ger högsta prioritet.Anf. 5 ():Herr talman! Jag ser att utbildningsministern ärnågot försiktig här, eftersom utbildningsministernsvarar att det blir klart . Jag harförståelse för detta när jag får beskedet frånutbildningsministern att det inte fanns någontingförberett i sammanhanget. Detta är jukomplicerade frågor. Det gläder mig attutbildningsministern nu tar tag i dessa frågor och attdet kommer en proposition . Jagtackar än en gång för svaret.Anf. 6 Utbildningsminister ():Herr talman! Får jag, som en liten extra personligupplysning, säga till att minpersonliga ambition är att med 1992, avses förstahalvan.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1991/92:131 om de baltiskaländernas energiförsörjningAnf. 7 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! har frågat mig vilkainitiativ regeringen avser att ta för att motverka enfortsatt allvarlig försörjningkris på energiområdet ivåra baltiska grannländer.De baltiska länderna är ekonomiskt närasammankopplade med . Derasnäringsstruktur har till stor del bestämts inom enplanekonomisk ram utan hänsyn till vare sigrealistiska priser eller deras egna behov.Deras starka beroende framgår nu tydligt av detsvåra läget på energiområdet. En övergång tillvärldsmarknadspriser för sovjetiskaenergileveranser skulle innebära en mycketdrastisk omställning och en svår påfrestning för debaltiska ekonomierna.En varaktig anpassning till internationellaenergipriser och ett minskat beroende av sovjetiskaleveranser tar tid att åstadkomma. Internationelltstöd genom kapital och kunnande kan här spela enviktig roll.Regeringen ser nu över det svenska samarbetetmed länderna i Central- och Östeuropa.Tyngdpunkten kommer att läggas på stödet tillBaltikum. Energiområdet är ett lämpligtsamarbetsfält, även genom kopplingen till miljön.Regeringen är naturligtvis beredd att övervägasvenska bidrag för att lindra en akut krissituation.Vi har bl.a. genom våra ambassader nära kontaktmed de baltiska regeringarna och följer utveckligennoga.En internationell mobilisering är emellertidnödvändig för ett stöd av större omfattning. Sverigehar tillsammans med övriga nordiska länder tagitinitiativ till ett möte i G24-gruppen om de baltiskaländernas situation och behov av stöd. G24 ärindustriländernas samordningsorgan för stödet tillreformprocessen i . Mötetkommer att äga rum . De baltiskaländerna har då möjlighet att redovisa lägetbeträffande de sovjetiska energileveranserna, deegna åtgärderna för att spara energi och behovet avstöd utifrån.Anf. 8 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret på min fråga. Jag tror att vi har en samsynbåde när det gäller orsakerna till de problem somman upplever i och när det gällerallvaret i de här problemen. Det handlar dels om enakut kris som de redan befinner sig i, dels om ettoroväckande framtidsperspektiv inför vintern.Jag noterar med tillfredsställelse det intresse ochengagemang som finns i det här svaret, och det varju inte heller oväntat. Jag vet att utrikesministernhar drivit den här frågan med en viss intensitet pådet G24-möte som genomfördes. Men detär viktigt att man kan komma till skott med snabbaåtgärder framför allt när det gäller den akutasituationen.Den här frågan skrevs under intrycket avmassmediameddelanden om att trafiken i principstoppats i därför att det inte finns bensin.Vi måste alltså kunna ingripa med mycket kortvarsel.Jag uppfattar svaret så, att det inte har kommitnågon förfrågan från t.ex. till omhjälp. Det kunde vara intressant att höra om detpågår någon typ av dialog mellan och debaltiska staterna om snabba åtgärder för att klaraden krissituation som de just nu befinner sig i.Anf. 9 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! har naturligtvisalldeles rätt att frågan har ett långsiktigt och ettkortsiktigt perspektiv. När det gäller det långsiktigaperspektivet kan vi konstatera, vilket är glädjande,att en rad företag redan är på väg för att hjälpa till.Jag vet att ett finländskt konsortium är på väg in iEstland för att hjälpa till med energiutvecklingendär. OK arbetar med ett samarbetsavtal gentemotLitauen.Sedan är jag övertygad om att det här mötet iBryssel kommer att bli mycketviktigt för att försöka skapa ett mer samlat ochinternationellt grepp på vad man kan göra påenergiområdet och övriga infrastrukturområden.Detta kostar naturligtvis mycket pengar. Det måstevi vara medvetna om. Därför är det viktigt att få ettsamlat internationellt grepp.När det gäller förhållandena på kortare sikt kan jagomnämna att jag träffade en lettiskregeringsrepresentant. Han berättade för mig atthan hoppades att mer bensin skulle bli tillgänglig iRiga . Detta illustrerar, menar jag, attdet kortsiktiga läget är något svåröverskådligt ävenför balterna själva. De befinner sig i förhandlingarmed olika republiker i det näst intill f.d.Sovjetunionen och är alltså inte själva helt pådet klara med hur svår vintern blir. Därför är detnödvändigt för oss att ha en hög beredskap, men vimåste avvakta det verkliga läget i de baltiskarepublikerna.Anf. 10 ():Herr talman! Jag noterar naturligtvis medtillfredsställelse den pådrivande roll som Sverigespelar. Det är väl också så, med hänsyn till de storaproblem som hela är utsatta för och detenorma hjälpbehov som finns i hela Öst- ochCentraleuropa, att har en särskild uppgiftsom samarbetspartner och hjälpare, men ocksåsom advokat för de baltiska länderna i dendragkamp som naturligtvis blir om de tillgängligahjälpresurserna i Västeuropa.Jag vill ändå starkt understryka behovet av att vihar en beredskap för att göra mycket snabbainsatser om en förfrågan kommer och att vi då kanhantera den på ett snabbt och obyråkratiskt sätt.Då behöver det inte dröja veckor, utan det kan varafrågan om dagar innan insatser kan göras i en akutsituation.Anf. 11 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! Jag kan nämna för kammaren attregeringen har tillsatt en särskild samordnare församarbetet med , nämligenOve vår nuvarande ambassadör i Tokyo.Det kan vara bra att ta det här tillfället i akt attomnämna det för kammaren. Massmedia har juberättat om detta. Det är ett steg för att vi nu skallaktivera oss när det gäller stödet och hjälpen tillCentral- och . Vi känner ett särskiltansvar för de baltiska länderna.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1991/92:132 om ett framtidaåteruppbyggnadsarbete efter kriget iJugoslavienAnf. 12 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! har frågat mig, medanledning av det pågående kriget i ,vilka initiativ regeringen tar för att förberedasvenska och internationella insatser i ettkommande återuppbyggnadsarbete.De internationella fredsansträngningarna har dessvärre ännu inte kunnat åstadkomma ett slut på detragiska krigshändelserna i . Ännu flermänniskor drivs på flykten eller lider brist på demest grundläggande förnödenheterna. I slutet avoktober hade internationella Röda korsetregistrerat över 400 000 internflyktingar och antaletstiger för som kriget fortsätter. De storahjälpbehoven kommer sannolikt att stiga så längekonflikten pågår. Till bilden hör också denomfattande materiella förstörelsen. Inte endastbostäder raseras utan även ovärderligakulturminnesmärken har ödelagts.Den följer utvecklingen iJugoslavien ytterst noga. Vi stöder det av EG leddafredsarbetet och internationella appeller omkatastrofbistånd. Vår hållning är att hjälpenverkligen skall komma de nödlidande till del ochvara opartisk. Bästa garantin för att så sker får manom biståndet kanalisers via etablerade ochinternationellt välkända organisationer sominternationella Röda korset. Regeringen harlämnat bidrag på sammanlagt 7 milj.kr. till svenskaRöda korset som svar på en ansökan fråninternationella Röda korset. Insatserna är inriktadepå att ge stöd till sådana personer somtillfångatagits och internerats på grund avkonflikten, krigsfångar, saknade personer ochinternflyktingar. Internationella Röda korsetarbetar under mycket svåra omständigheter och ärvärt all uppmuntran och stöd.Svenskt bistånd till de drabbade i harockså givits via , som erhållit 3 milj.kr.Regeringen är självfallet beredd att lämnaytterligare katastrofbistånd när nya appeller görsfrån t.ex. Internationella Röda korset eller FN.Herr talman! Här skulle jag gärna vilja tillägga,efter de diskussioner vi haft i regeringen , attregeringen avser att också själv ta initiativ ochkontakta organisationer som har möjlighet att nåfram till de hjälpbehövande.När det sedan gäller det återuppbyggnadsarbetesom också har frågat om, blir detnaturligtvis aktuellt den dag när republikerna iJugoslavien har återgått till något mera fredligaförhållanden, dvs. när kriget är slut. Stora insatserkommer att behövas. håller generellt enhög beredskap för insatser avåteruppbyggnadskaraktär i länder som drabbats avkrig och konflikter. När frågan om stöd föråteruppbyggnaden av de krigsdrabbade områdenablir aktuell kommer självfallet attmedverka i det viktiga arbetet och ge stöd till demänniskor som drabbats av kriget.Anf. 13 ():Herr talman! Jag ber att få tacka också för dettasvar från utrikesministern. Detta illustrerar ju litetgrand vad vi konstaterade ,nämligen att hjälpbehovet är stort i i dagoch att det är en viss dragkamp om resurserna.Den här frågan sönderfaller ju egentligen också i ettkortsiktigt och ett långsiktigt perspektiv. Detkortsiktiga är frågan om katastrofhjälp och atthjälpa flyktingar. Där noterar jag medtillfredsställelse de insatser som man har gjort. Detvar mycket bra detta som utrikesministern lade till,nämligen att regeringen också tar egna initiativ föratt hitta organisationer som kan gå in. Det är viktigtatt regeringen tar på sig en pådrivande roll här föratt få igenom så stora insatser som möjligt. Jag troratt det är rätt väg att utnyttja enskildaorganisationer för att verkligen nå fram, utan attbehöva bygga upp en egen administration för detta.När det gäller det långsiktiga perspektivet kan mangivetvis inte överblicka vilket hjälpbehov somkommer att föreligga. Det kommer att bli mycketstort och vi kan förutse en hel del om arten av deinsatser som behövs.Anledningen till att jag redan nu väckte den härfrågan är att det är viktigt att vi ser till attvi har resurser för detta inom ramen för vårkatastrofbudget och att vi även tittar på vilkenkompetens vi har i som kan utnyttjas. Dettahandlar mycket om rent fysisk återuppbyggnad avbyggnader, broar osv. Där kan man tänka sig att detfinns en del kompetens i som vi kan ställatill förfogande. Det kommer att behövaskonservatorsinsatser eftersom det är gamla finastäder som har drabbats. Där gäller det att ocksågöra en restauration. Även här vill jag uttryckaförhoppningen att regeringen kan påbörja ettplaneringsarbete när det gäller de här insatsernaredan innan freden har kommit och redan innan vivet exakt när insatserna kan påbörjas.Anf. 14 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! må förlåta mig, menefter den händelseutveckling som vi har så närainpå oss och de svåra lidanden somcivilbefolkningen har utsatts för , önskar jagatt det regeringen nu i första hand gör är att ta dehär kontakterna. Vi hade den här diskussionen , och det fanns en allmän samstämmighet om attvi själva skall försöka ta initiativ och även vända osstill olika organisationer. Jag tror att det är riktigt.När det gäller det något längre perspektivet skalljag kanske också tillägga att kan få enförfrågan om att medverka i fredsbevarandestyrkor. Vår erfarenhet av detta är att Sverigeverkligen kan göra nytta, men att det ärkostsamt. Detta kommer också att vara en bit idenna kamp om resurser som självnämnde.Anf. 15 ():Herr talman! Jag har naturligtvis ingen annanuppfattning än utrikesministern när det gäller attdet är de omedelbara katastrofinsatserna sommåste ha högsta prioritet just . Det håller jag heltoch hållet med om. Jag delar också uppfattningenatt vi måste vara beredda att ställa upp medfredsbevarande styrkor om det behövs. I detsammanhanget kan det ju också vara aktuellt medfältsjukhus och många insatser av den typen. Menjust därför att det är så många olika åtgärder somkan behövas, tror jag att det är bra med en vissframförhållning i planeringen också när det gällerdet långsiktiga uppbyggnadsarbetet. Just nu när vimåste hushålla med våra resurser är planeringnaturligtvis ännu viktigare.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:135 om Turkietsangrepp på kurdiska bosättningarAnf. 16 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! har frågat mig omregeringen har uppmärksammat och protesteratmot militära aktioner i norra början av augusti har vid upprepadetillfällen företagit militära aktioner på irakisktterritorium. Det angivna syftet är att bekämpaPKKs baser i området. Uppgifterna kring dessaaktioner är mycket knapphändiga. Regeringen sermed oro på vad som sker.Det råder bred enighet i om att demänskliga rättigheterna och folkrätten måsterespekteras. Självklart är att såväl stater sompolitiska organisationer måste följa demokratiskaspelregler och ta avstånd från varje form av hoteller bruk av våld. Från svensk sida reagerade viredan vid de första rapporterna i början av augustiom turkiska militära operationer i norra . Jagvill här upprepa uppfattningen att börbeakta de regler som den internationella rättenuppställer och då särskilt förbud mothot om eller bruk av våld mot någon annan statsterritorium. Det våld som PKK utövar är ocksåoacceptabelt. Det får dock i sin tur inte tas till intäktför folkrättsstridiga militära aktioner. Regeringenser med särskilt allvar på uppgifterna om att civilaskall ha kommit till skada och följer nogautvecklingen.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern försvaret.Som utrikesministern säger har vid fleratillfällen gått in och bombat innanför gränseri . Den ligger ca 4 mil innanför gränsen. Den27 oktober blev det en fullträff på UNHCRsbiståndsförråd i området. Vakten vid förrådet dogoch 14 skadades. iområdet har avgivit en som också jaghar tagit del av.I påpekas också att det inte finnsturkisk gerilla i området och inte heller har funnitsPKK-gerilla i området. har vid fleratillfällen sagt att man har gått in med väpnad trupp.Detta tillbakavisas av Barzani, en av de irakiskakurdernas ledare. Han säger också att kurdernaskulle bemöta ett sådant angrepp. Däremot kan deinte försvara sig mot flygplan och helikoptrar.Vid händelsen kom först detallierade flyget in, enligt vittnesuppgifter av ensvensk journalist och fotograf som har varit iområdet. därefter kom från samma hållturkiskt flyg och bombade.Har protesterat mot att turkarna harbombat biståndslager och också bombatkurdiska bosättningar? I så fall när och på vilketsätt?Anf. 18 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! Som jag har sagt reageradeSverige redan när de första rapporterna kom in ibörjan av augusti om turkiska militäroperationer inorra . ger mig nu tillfälle atthär i kammaren ta avstånd från de fortsattahändelser som har rapporterat om.Regeringen ser med stort allvar på uppgifterna omde turkiska militäraktionerna i norra . Påsamma sätt som regeringen tar avstånd från hot omeller bruk av våld, fördömer regeringenterrorhandlingar eller hot därom.Anf. 19 ():Herr talman! Vi har i svenska massmedia kunnatläsa om de kraftfulla protester som harframfört. har av den anledningen förtillfället inte så goda kontakter med . Fråganhar också varit uppe till diskussion i EG-parlamentet. Där har man nu beslutat om att tainitiativ till en konferens om kurder.Jag tycker inte riktigt att detta räcker. Vi i Sverigeskall officiellt och direkt till den turkiska regeringenframföra våra protester.Anf. 20 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! Jag skall ta med mig dennainformation, , och studera vadEuropaparlamentet gör i frågan.Vi får inte alldeles blunda för det faktum attTurkiets relationer till kurderna är någotsammansatta. När gick till förskräckandeattack mot kurderna, tog emothundratusentals flyktingar. har även låtithumanitära transporter gå över Turkietsterritorium och fortsätter att låta dessa transportergå vidare för att stödja ''Safe Havens''.Berith kan den här frågan och är säkertmedveten om att här förekommer en dialog mellanIrakkurdernas ledare och regeringen i Ankara.Bilden är inte enbart ensidig. Kurderna har fåtthjälp och stöd av Turkiet.Anf. 21 ():Herr talman! Den hjälp och det stöd som kurdernahar fått via är egentligen en eftergift tillUSA och de allierade.Dagarna efter det att Barzani stängde sitt kontor iAnkara skedde bombningen av hans hemby.Relationerna är ganska ansträngda mellankurdledarna och Turkiet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1991/92:128 om informationför föräldrar m.fl. om tobaksbruketsskadeverkningarAnf. 22 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder regeringen avser vidtaga för att ge eneffektiv information till blivande och nyblivnaföräldrar m.fl. om tobakens allvarligaskadeverkningar.Socialstyrelsen har tillsammans med Cancerfondennyligen startat ett projekt för att intensifieratobaksupplysningen med syfte att minskarökningen bland blivande och nyblivna föräldrar.Projektet kommer att avslutas . Närdet planerade inrättats kommerarbetet med tobaksfrågor att överföras dit. Inomramen för organisationskommittén för detta instituthar ett särskilt programutskott tillsatts för attutarbeta riktlinjer för den del av folkhälsoarbetetsom avser tobaksfrågor.Anf. 23 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetKönberg för svaret på min fråga.Jag tycker att kunskapen om problemet är så passstor att åtgärder skulle kunna sättas in redan nu.Från tobaksröken passerar in till moderkakanmellan 3 000 och 4 000 skadliga ämnen. Man harkunnat konstatera att risken för missfall och för förtidiga födslar ökar. Tobakskonsumtion påverkarfostrets andning och blodcirkulation.Hjärnfunktionerna påverkas, och läs- ochskrivsvårigheter kan bli resultatet. Risken förplötslig spädbarnsdöd har av forskare uppgivits ökamed . Dessa riskfulla ämnen passerarmed modersmjölken vidare till barnet.Vi har möjlighet att sprida denna information bl.a.vid mödravårdscentralerna. Där informerar man iallmänhet om riskerna. Ofta tillfrågas den blivandemamman om hon röker. ''Ja, litet grand'' säger hon. ''Ja, det kanske du inte skall göra'' svarar man då påmödravårdscentralen.Jag anser att man på mödravårdscentralerna skallha som plikt att informera om att rökning ärskadligt och då skall nämna de uppgifter som jaghar tagit fram här.Vi i kan inte påverka ,men man lyssnar där på vad vi säger -- och det skallvi vara tacksamma för. Men i propgrammetAnslagstavlan skulle detta ämne kunna tas med dåoch då. Många barn kommer att födas i vårt landföre det att har tagit slut ochCancerfonden -- där jag själv har varit verksamlänge -- och är färdiga med sittprojekt och likaså har inrättats.Är beredd att hjälpa mig att inspirerasocialstyrelsen till att använda det utrymmesocialstyrelsen disponerar i Anslagstavlan fördenna information?Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! Det gör jag gärna. I den mån vi kanpåverka , är detta en alldelesutmärkt metod.Jag och flera andra i kammaren känner väl tillElisabeth mångåriga engagemang inomCancerfonden, och det är ingen slump att det ärCancerfonden och tillsammans somägnar sig åt detta arbete.Självfallet är det sjukvårdshuvudmännen självasom bestämmer innehållet i den verksamhet debedriver, men folkhälsoarbete är juett värdefullt stöd för det lokala arbetet. Minförhoppning är att möjligheterna till ett sådant stödkommer att bli ändå bättre när Folkhälsoinstitutetnu inrättas.Jag kan också nämna något som möjligen ElisabethFleetwood men kanske inte kammaren i övrigtkänner till, nämligen att Cancerfonden i enskrivelse till bl.a. har berättat om attalla barnmorskor vid mödravårdscentralerna nu tarupp riskerna med rökning vid ett eller flera tillfälleni samband med gravida kvinnors besök påmödravårdscentralen. Flera av barnmorskornakänner emellertid ett behov av att få reda på hurman lägger upp samtalen för att dessa inte, som detsägs i skrivelsen, skall uppfattas som ''torramoralkakor''. Jag är alltså inte helt förvånad överatt det tar ett tag att få fram ettinformationsmaterial som går att använda isamband med den här typen av upplysning.Anf. 25 ():Herr talman! Jag är helt övertygad om attinformationen måste preciseras på ett ordentligtsätt. Alltför ofta -- det har jag fått reda på genomkontakter med barnmorskor -- händer det attinformationen inte tas upp på ett sätt så attmödrarna förstår att det är fråga om entydigabesked.Därtill vill jag säga att den passiva rökningennaturligtvis också är skadlig. Det har vi ofta glömtbort. Detta gäller även och nyblivna barn,och jag hoppas därför att också det kommer attuppmärksammas.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:130 om privatabarnmorskemottagningarAnf. 26 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder socialministern avser vidtaga för att gesamma förutsättningar för privata barnmorskorsom för offentliganställda.