prot · GF0947 · 1991-12-17 00:00:00 — Som jag har sagthälsar jag med tillfredsställelse att skillnadernaklart och tydligt framgår. Men naturligtvis är denhär politiken som sådan inte särskilt välkommen.Vad gäller grundpensionen brukar vi i riksdagentala om att människor får en chans. Jag kanske inteskall polemisera särskilt mycket i detsammanhanget. Men jag tillåter mig i alla fall attuttrycka min mening. Jag tror nämligen att det härblir 90-talets nästa svek mot pensionärerna -- medtanke på den nuvarande politiskasammansättningen, på viljan och på inriktningen.Vårt agerande kan väl sägas vara ett uttryck för defarhågor som finns.Anf. 61 () replik:Herr talman! Först något om småföretagens behovav en återförsäkring. De företag som har fåanställda kan faktiskt drabbas väldigt olyckligt avslumpen. Några av de få anställda som finns på ettföretag kan ju bli sjuka, och kanske också vidupprepade tillfällen. Det här behöver alls inte ha ettsamband med arbetsmiljö o.d. Det behövs dock engrupp med fler anställda för att det skall varamöjligt att fördela riskerna. Det är ju också vadidéen om försäkringar över huvud taget bygger på.Vidare vet vi att arbetsförhållandena ofta är mycketbättre och att tillfredsställelsen i arbetet ofta ärmycket större i små företag jämfört med vad somär fallet i stora företag. Dessutom vill jag peka påutformningen av den här försäkringen, som inte allsgynnar företag som verkligen missköter sinarbetsmiljö.Det är viktigt att värna om de små företagen.Företag med endast 15 anställa måste faktisktklassificeras som små företag.I går satt jag med på ett möte i en bankstyrelse, ochjag måste säga att det är helt klart att småföretageni vårt land befinner sig i en mycket tuffsituation. Därför tycker jag att vi skall göra såmycket som möjligt för att bereda företagen godaarbetsförhållanden. Om små företag gynnas trorjag nämligen att också dem gynnas som herrHagberg brukar kalla för de sämst ställda. Det ärmycket viktigt att vi medverkar till en ökad tillväxti vårt land, att vi får en större kaka. Det handlar juom att vi alla skall få det bättre.Det är inte klasskillnaderna som gör att det blirolika förhållanden. Länder där folk verkligen lideroch har det dåligt ställt är fattiga länder. Det ärländer där det går bakåt i fråga om ekonomin, därtillväxten minskar. Här blir det inte fler resurser,och sådana behövs ju för att alla skall få det bättre.Vår uppfattning är att det väsentliga är att vi får igång en tillväxt och att det blir ökade resurser. Dethandlar ju om att de svagaste pensionärerna,arbetarna, tjänstemännen -- här måste jag tilläggaatt det ute på företagen vanligtvis inte talas omarbetare resp. tjänstemän utan om anställda -- ochföretagarna får det bättre. Alla skall ha det bättre.Men framför allt gäller det att se positivt påframtiden.Anf. 62 () replik:Herr talman! Först något om småföretagen. Omman verkligen vill värna om småföretagen gör mandessa den största tjänsten om man, som vi säger,åtminstone skjuter på detta till . Dåkanske vi får en trygghet i detta avseende.När det gäller den förträffliga sjuklöneperiod somhär är aktuell tycker jag att det är litet egendomligtatt just företagen måste ha en försäkring, att manmåste försäkra sig mot det nya systemet som juskall vara så bra och som skall medverka till att våraarbetsmiljöer blir mycket bättre. Dessutom sägsdet att vi här får en drivkraft och att det skall blibättre förhållanden.En misstanke som många av de sjuka har är att heladet här systemet egentligen är till för att man skallspara. Man befarar att det är de sjuka som råkar illaut i och med detta, som man säger, goda system.Det är väl vad som kommer fram här.Jag vill framhålla att också jag ser mycket positivtpå småföretagen. Också jag tror alltså attsmåföretagen i vårt land måste utvecklas. Vi ärgärna med i en debatt om tillväxten. Jag tror inteatt de sjuka eller de arbetsskadade skall straffas. Istället handlar det om att skapa goda miljöer och enbra arbetsorganisation. Det handlar alltså inte omatt gynna de redan välbeställda i vårt land och attförse dem med kapital. Jag tror inte att vi därmedskulle få en grogrund för tillväxt över hela vårtland. I stället skulle bara några få gynnas.Som jag ser saken kan det egentligen inte vara envälgrundad mening att förlänga samordningstiden,så att denna blir dubbelt så lång som tidigare -- omdet nu inte handlar om att man vill minskakostnaderna.Samtidigt skall ju regeringen också spara, och manhar väldigt stora bekymmer i det sammanhanget. Idet system som man har tänkt sig för dessabesparingar finns ju det som här omtalas.Det främsta motivet är kanske inte att man skall setill de arbetsskadades intressen för rehabilitering.Närmast är det här fråga om ett tvång.Just när det gäller detta med morot och piska trorjag att den arbetsskadade som vill bli rehabiliteradbara kommer att känna av piskan. Morötterna fårnågon annan äta. Det här gynnar således intetillväxten och inte heller transfereringssystemet,som ju skulle omfattas av allt fler. Därmed skapas,som sagt, ingen tillväxt framöver.Jag tror alltså att vi är inne på fel väg och att det ären felaktig inriktning med tanke på arbetet med attfå fart på utvecklingen i vårt land.Anf. 63 () replik:Herr talman! Först gäller det försäkringssystemetoch behovet av riskspridningen. faktiskt läsa vad som sägs i dessa avseenden.Ett företag med få anställda löper alldeles för storrisk t.ex. vid en mycket svår influensaepidemi, medtanke på allt vad en sådan kan medföra. Därförfinns det ett återförsäkringssystem.När det gäller ett stort företag med kanske 1 000anställda eller fler blir det däremot en störreriskspridning. Här behövs inte någotåterförsäkringssystem. Detta är faktiskt elementärtförsäkringstänkande. Man kan inte, som herrHagberg gör, göra en koppling här och säga att viinte bryr oss om arbetsmiljön i småföretagen.Vad gäller arbetsskadeförsäkringen har jag bl.a.hänvisat till den utredning som revisorerhar gjort och till vad chef vidåtskilliga tillfällen har sagt, nämligen: Såsom vårarbetsskadelagstiftning är utformad nu kan i stortsett varje människa åberopa arbetsskada ochfaktiskt också få den godkänd som arbetsskada.Det beror på ovanliga bevisprövningsregler. Detberor på de kriterier som har funnits förarbetsskada.Detta är inte bra för de människor som åberopararbetsskadelagstiftningen. Det är alltför mångasom faktiskt hade kunnat rehabiliteras snabbt ochsom hade kunnat gå tillbaka till sina arbeten ochleva ett betydligt friskare liv. Men här korrumperarlagstiftningen. Det är därför som vi måste ha enöversyn. En sådan är bra för alla, och helt klartockså för tillväxten i vårt land. Vi kan inte hatransfereringssystem som blir så kostbara att defaktiskt skadar goda transfereringssystem och engod social standard i och med att de urgröpertillväxten i vårt land. Därför tycker jag att viverkligen med optimism skall se fram emot den nyautredningen, som bl.a. handlar omarbetsskadeförsäkringen.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 64 ():Herr talman! Jag beklagar att det blev enomkastning i debatten, men det berodde påkommunikationssvårigheter.Låt mig börja mitt anförande med att citera ursocialförsäkringsutskottets betänkande 5, därutskottet behandlar regeringens proposition1991/92:40. Där finns vissa kompletterande förslagsom har samband med de nya bestämmelserna omrehabilitering och rehabiliteringsersättning somskall träda i kraft och också omsjuklönereformen som skall träda i kraft vid sammatidpunkt. ''Enligt lagen -- -- -- om sjuklön -- -- -- har enarbetstagare rätt att under de första fjorton dagarnaav ett sjukdomsfall -- -- -- behålla viss andel av denlön och av de andra anställningsförmåner som hangår miste om till följd av sjukdomen. Andelen skallnormalt vara medsjuklön och under de återstående dagarna.Arbetstagare som på grund av sjukdom kan antaskomma att vara borta från arbetet i särskilt storomfattning skall dock kunna få sjuklön ---- -- även , ocharbetsgivaren skall ha rätt till ersättning frånsjukförsäkringen för kostnaderna -- -- --. -- -- --Sjuklönesystemet gäller endast dem som omfattasav ett anställningsförhållande, således ejuppdragstagare eller egenföretagare. Företag medfå anställda ges möjlighet att försäkra sig hosförsäkringskassan mot de sjuklönekostnader överen viss nivå som företaget kan drabbas av. ''har tidigare fattat beslut om att endastarbetsgivare med en sammalagd lönesumma påhögst 60 basbelopp skall kunna försäkra sig hosförsäkringskassan mot sjuklönekostnaderna.Utskottsmajoriteten föreslår i betänkandet enhöjning från 60 till 90 basbelopp. Vi frånsocialdemokraterna ställer oss inte bakom detta,utan har i reservation 1 anfört att detgrundläggande skälet för att ålägga arbetsgivarnaatt svara för ersättningen till arbetstagaren underde första vid ett sjukdomsfall har,förutom syftet till att uppnå administrativaförenklingar, varit att stimulera arbetsgivaren tillinsatser som bl.a. förbättrar arbetsmiljön ocharbetsorganisationen och som därmed också avsesleda till en minskning av sjukfrånvaron. Sådanainsatser för arbetsmiljön bör ge direkt ekonomisktresultat hos företagen i form av minskadekostnader för sjukfrånvaron. Denna stimulans börfinnas också för små företag.Motiven var det som anfördes i proposition1990/91:181, att gränsen för vilka företag som skallges möjlighet att teckna en försäkring hosförsäkringskassan skall sättas ganska snävt. Viframhöll också då att förslagen i sjuklönelagen inteinnehöll några förbud vare sig för större eller förmindre företag att teckna avtal med enskildaförsäkringsbolag för oförutsett högasjuklönekostnader. Jag vill härmed yrka bifall tillreservation 1, där vi står fast vid det gamla förslagetom 60 basbelopp.I reservation 2 har vi diskuterat samordningstiden.I propositionen föreslås rakt upp och ned attsamordningstiden skall förlängas från 90 till 180dagar och att denna ändring skall träda i kraft den1 . När det gäller samordningstiden harvi haft diskussioner om att man skulle se överarbetsskadeförsäkringen i dess helhet. Det varockså i direktiven till utredningen angivet vad manskulle se över. Där fanns samordningstiden med ibilden.Jag finner det olyckligt att man nu rycker loss justdetta och lägger fram en proposition där mansärbehandlar samordningstiden utan att se överarbetsskadeförsäkringen i dess helhet. Det finnssamband som kan vara mycket viktiga att ta upp tilldiskussion i utredningssammanhang. Vi påpekar ireservation 2 att vi vidhåller vår uppfattning om attvi skall avstyrka propositionen i denna del, med demotiveringar som jag här kort har anfört.I reservation 3 tar vi upp översynen avarbetsskadeförsäkringen på ett mera utvidgat sätt.Det gäller hur man skall se på en arbetsskada.Utskottet har i stor enighet två gånger uttalat attden skada som har inträffat i arbetet skall ge högreersättning än annan skada. Inte minst nuvarandeordföranden , som kunde hänvisatill sina erfarenheter från iVärmland där hon varit anställd och haft ansvar förarbetsskadeförsäkringen, har pläderat mycketstarkt för att högre ersättning bör utgå för en skadasom inträffat i arbetet. Vi vidhåller detta. Vi gjordeen beställning till regeringen där vi redogjorde förvår uppfattning. I de direktiv som den förutvaranderegeringen gav 1991 sägs att en förvärvsarbetandesom skadar sig i arbetet bör ha ett obligatorisktstarkt försäkringsskydd. Grundprincipen attarbetsskadan skall ersättas med högre belopp änandra skador bör därför bibehållas. Ett enhälligtutskott ställde sig bakom detta. Densocialdemokratiska regeringen tog detta ad notamoch skrev in det i direktiven.I propositionen anges nu att en kommitté skall få iuppdrag att göra en genomgripande översyn av helaarbetsskadeförsäkringen. Med anledning däravmenar vi att principen att en arbetsskada börförsättas i samma ekonomiskt sammanhang somom skadan inte hade inträffat skall ligga till grundför denna utredning. Därför menar vi attutredningen bör ta upp det som ett enhälligt utskottgjort beställning om. Jag yrkar bifall till reservation3.Det är bra att vi har en motion tillstyrkt somhandlar om att om man är sjuk och har haft en lägreersättning och därefter insjuknarinom , så räknas det som ett recidiv. Manskall då inte få den lägre ersättningen igen. Denbestämmelsen var hämmande urrehabiliteringssynpunkt och också med tanke påviljan att göra ett arbetsförsök. Man vågar kanskehelt enkelt inte ta risken mot bakgrund av densänkta ersättningen.Det är viktigt att vi har fått utskottet att ställa sigbakom en motion, där vi klart talar om att även omdet vid sjukkontroll kommer fram oegentligheterfår icke diagnos eller andra omständigheter yppas,såvitt det inte föreligger rent fusk, vilket visjälvfallet beivrar. Sådant kan naturligtvisframföras.Jag vill slutligen, herr talman, påpeka att vi har haftett långtdraget ärende till behandling i utskottet.Det gäller neurosedynskadades rätt till kommunaltbostadstillägg. Vi har, kan det tyckas, hårdhjärtatavslagit framställningen , men dethar varit helt beroende på att det har varit enrättsprocess. Ärendet prövades i försäkringsrätten.Sedan prövades det i försäkringsöverdomstolen.Efter det att man har fått avslag även där ställde sigett enhälligt utskott bakom en beställning att detta,som vi tycker, olyckliga utslag snart skall rättas till.Nu vädjar jag till regeringen att regeringen tar uppdenna fråga mycket snart, man har väntat längenog. Ett besked har man i och för sig fått i form aven beställning, men väntar vi på att ärendetsnarast behandlas -- gärna särbehandlas. Vi väntarpå ett förslag som vi kan ta slutlig ställning till här iriksdagen.Anf. 65 () replik:Herr talman! Först och främst en kommentar tillde neurosedynskadades rätt. Jag tycker att det ärglädjande att vi nu kan fatta ett beslut. Äras skallEvy , numera framliden, dels Bo Nilssonfrån . Det gäller för oss att hålla fast viddenna behandling av neurosedynskadade, även omvi i andra sammanhang ändrar reglerna. Det äralltid roligt när vi kommer överens om saker iutskottet, även om det i det här fallet har tagitväldigt lång tid.Sedan finns det saker där vi inte är överens. Vadgäller samordningen av arbetsskadeförsäkringenmed sjukförsäkringen har vi varit oeniga väldigtlänge. Vi har krävt att samordningstiden skall höjasfrån 90 . Många av de borgerligaledamöterna har erfarenheter frånförsäkringskassan. De vet att detta är en brareform.Vidare skulle jag vilja ta upp frågan om företagmed bara 15 anställda. Jag tror att det varnödvändigt att göra på det viset som har föreslagits.De som har 15 anställda är små sårbara företag.Vad som är viktigt är -- jag förutsätter dettanaturligtvis -- att denna reform träder i kraftsamtidigt med reformen om sjuklöneperioden,alltså den 1 januari 1992.Den sista sak som jag vill ta upp gäller utredningenom arbetsskadeförsäkringen. Jag tycker att det ärbra att det skall vara en förutsättningslös utredning.Många regler behöver ses över. Enligt minuppfattning genomfördes många olyckligareformer . Det har varit tvister omhuruvida det var försäkringsöverdomstolen somgenom praxisändringar gjorde att det blev ettmindre lämpligt beslut eller om det låg ilagstiftningen. För min del har jag gjort denbedömningen att mycket låg i lagstiftningen. Härfinns som sagt olika synpunkter. Därför tycker jagatt utredningen skall ha fria händer att verkligen sepå problemen förutsättningslöst. Sedan kommernaturligtvis de frågor som utredningen bör ta uppatt framföras till utredningen, men jag tycker inteatt det skall vara så många bundna mandat.Anf. 66 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis bra attutredningen arbetar förutsättningslöst, menmöjligheterna att arbeta över hela fältet rycks nuundan genom att det i propositionen föreslås attsamordningstiden förlängs från 90 . Enprövning är därigenom utesluten.Jag tycker nog att vi kunde vara eniga om -- som jagsade från talarstolen tidigare -- att den enskilde viden arbetsskada skall hållas skadeslös. Vi har uttalatdetta mycket starkt . Det blev ocksåen riksdagsskrivelse, och i direktiven från den förraregeringen hade man tagit detta ad notam. finnsinte detta med. kanske gärna villspringa ifrån detta, men jag tycker att det skallsägas rakt ut här och i denna debatt. Viformulerade det med kraft i utskottet för knappt ettår sedan. Vare sig situationen för de skadade ellerförutsättningarna har väl inte förändrats på ettsådant sätt att vi inte kan vidhålla vår uppfattningpå denna oerhört avgörande punkt.Anf. 67 () replik:Herr talman! När det gäller förändringen avsamordningstiden är detta en mycket praktiskförändring som skall underlätta handläggningenhos försäkringskassorna. Man har haft förfärandebalanser på försäkringskassorna, vilket jag bl.a. harsett från Malmökassan. Denna fråga har ventileratsunder , så den kommer därför inte att störautredningen på något påtagligt sätt.Visst skall man ha ersättning för skador. Det är enhuvudprincip som vi säkert är överens om. Det ärinte detta som är det egentliga problemet ilagstiftningen, utan det är vad som skall räknas somarbetsskada, hur sambandet skall befästas, hurbevisordningen skall vara osv. Dessa frågor måsteman titta mycket noga på. De är inte lätta att lösa,och vi i har en avvikande ordning iförhållande till arbetsskadeförsäkringar i andraländer.Jag tycker att direktiven är bra ochförutsättningslösa. De som sitter i utredningar harverkligen möjlighet att föra upp väsentliga frågorpå dagordningen.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag förstår när det gäller samordningstiden, arbetetpå kassorna och övriga administrativa problem.Men vi borde också för föra in denskadade personen, den som det gäller, idiskussionen. Han får en väsentligt nedsattersättning och bör väl integlömmas bort i sammanhanget, även omadministrationen är krånglig.Jag menar att regeringen klart bör säga ifrån i frågaom skrivningen och det enhälliga uttalande somutskottet har gjort om den arbetsskadadesmöjlighet att få ersättning vid skada, dvs. hållasskadelös, om man inte längre delar denuppfattningen, för annars kvarstår ju dennaskrivning. Detta bör också prövas och vägas in iutredningsmaterialet.Jag gjorde en liten reflexion när vi diskuterademöjligheterna att återförsäkra sig när det gäller 60basbelopp, som enligt majoriteten i utskottetblir ändrat till 90 basbelopp. undrar jag omdet egentligen var så angeläget att få en lagstadgadsjuklön som det har framskymtat -- åtminstone ärinte småföretagarna särskilt angelägna. Det ringersmåföretagare till mig och grälar på mig för att visocialdemokrater har givit dem denna pålaga.Småföretagarna tror nämligen att det är visocialdemokrater som har lagt fram detta förslag,men vi har motarbetat förslaget fram till dentidpunkt då det blir aktuellt med rehabilitering,dvs. när man kan friställa resurser för rehabiliteringoch man även inom företaget på grund av dennasjuklönereform har möjligheter att medverka till enbättre arbetsmiljö och ett lägre sjuktal. Därigenomskulle företagen ha en ekonomisk uppgift och ettekonomiskt ansvar, vilket man nu är på väg attförsäkra bort. Jag frågar mig därför: Hur är detmed ansvaret om man inte ser att man får enekonomisk genom att skapa en bättrearbetsmiljö? Därom hyser jag tvivel ochutomordentligt stora farhågor, men vi får väl se hurutfallet blir.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 69 (nyd):Herr talman! När det gällerarbetsskadeförsäkringen finns det en viktig sak attpåpeka, nämligen att man skall skilja mellanarbetsskada och arbetsolycksfall.Arbetsolycksfall är när man hugger av sig fingraroch fötter, och det är självklart att en sådan skadaskall ersättas till -- om det gick att överskrida100 % vore det ju bra.Arbetsskada utgör den största gruppen, över 95 %av alla fall som är berättigade till ersättning. Iarbetsskador ingår ofta muskel- ochskelettsjukdomar, t.ex. lumbago-ischias,rygginsufficiens, cervical rhizopathi, dvs. skador irörelseapparaten, vilka kan ha uppkommit pågrund av arbetet, men som ändå kan hauppkommit. Det är då svårt att verifiera ochvederlägga vad orsaken till den etablerade skadanär.Det rör sig om ganska mycket pengar när det gällerarbetsskadeförsäkringar, från 10 miljarder ärkostnaderna nu snabbt på väg uppemot 20, kanske30 miljarder. Därför är det viktigt att vetenskapligtanalysera vad man kan göra för dessa patienter. Attge patienterna ersättning kan etablera dem ien sjukskrivningsroll som de i det långa loppet intehar nytta av. Det bästa är att patienternarehabiliteras och blir av med sina besvär.Det har gjorts flera undersökningar, bl.a. en påVolvo, där man har haft två grupper. Enkontrollgrupp har på vedertaget sätt behandlatsmed muskelavslappande tabletter, vila ochsjukskrivning. I den andra gruppen har man aktivtsatsat på sjukgymnastik, fysikalisk terapi och aktivrehabilitering. Det stod helt klart attbehandlingsgruppen blev mycket bättre,sjukdagarna var färre och frekvensensjukpensioneringar var mycket lägre.Som har påpekat är det väldigtviktigt att avvakta de pågående utredningarna föratt man skall kunna ta ställning till detta mycketsvåra problem. Sedan måste man göra ettställningstagande där patienten ställs i centrum.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag vill bara reda ut några begrepp,nämligen arbetsskada och arbetssjukdom. Densenare kategorin bedöms i lagstiftningen somarbetssjukdomar medan arbetsskada utgörs avmera påtagliga skador. Det är uppenbart att dentidigare regeringen, som tillsatte en kommitté föröversyn av dessa frågor, självfallet hade för avsiktatt se på dessa arbetssjukdomar, som många gångerär mycket svåra.Jag delar uppfattning att det ärviktigt att göra defenitioner och få fram vad somgäller. Det var väl avsikten att detta skulle tas med.Som boende i och socialpolitiker där harjag tagit del av undersökningen från . Manhar gjort utredningar vid , ochden senaste är mycket intressant och kan varavärdefull för många att ta del av, eftersom den gergoda upplysningar om vad som egentligen händerpå en arbetsplats.Anf. 71 (nyd):Herr talman! Jag går in i denna debatt motbakgrund av en aktuell tidningsartikel i av , som jag strax skall återkommatill.Småföretagen är enligt regeringspolitikenspjutspetsen när det gäller den nya ekonomiskapolitiken. Att då genomföra den nyasjuklönereformen med sänkt arbetsgivaravgift ochmöjlighet till återförsäkring för småföretagen pådet sätt som antytts och delvis utformats i den taktatt sjuklönereformen skall genomföras redan den 1januari, finner jag och Ny Demokrati tyvärranmärkningsvärt.Jag citerar ur : ''Landetssmåföretagare rasar mot informationen kring detnya sjuklönesystemet. -- -- --övertar arbetsgivarna detekonomiska ansvaret för personalens sjukfrånvarounder de första två veckorna.Ett av målen med denna förändring är attarbetsmiljön ska förbättras så att sjukfrånvarontotalt sett minskar.Små och medelstora företag ska kunna teckna enförsäkring för att skydda sig mot alltför storakostnader i samband med de anställdassjukfrånvaro. Ett litet företag med få anställda kandrabbas hårt vid till exempel en influensaepedemi.Många småföretagare klagar nu över att de inte fåttnågon som helst information frånriksförsäkringsverket om den nya försäkringen.-- Det är rena rama skandalen, säger , tillförordnad VD på och dess vice ordförande.-- Försummelsen är allvarlig. Försäkringen börjarju inte gälla förrän efter det att dentecknats, konstaterar han.Det skulle betyda att företag som tecknarsig för en försäkring får sitt försäkringsskydd först imitten av mars.En förklaring till att någon information ännu inteskickats ut är att ännu inte beslutat vilkaföretag som ska få teckna den särskilda'sjukförsäkringen'. ''Det har i och för siggjort genom höjningen av antalet basbelopp, sominnebär att detta kommer att gälla företag medungefär 20 anställda. ''Avslutningsvis sägs: ''Enligt vad DN erfar kommeren skriftlig information om de nya sjukreglerna attpresenteras .