prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — 312 Miljöminister ():Herr talman! Jag märker att intedeltar i budgetförhandlingarna. Bortsett från detvill jag gärna tacka för den vänlighet som ligger iAnnika uttryckssätt. Jag sommiljöminister, i den regering som jag representerar,skall, på grundval av den regeringsförklaring somfinns, klara av att införakretsloppstänkande i . Jag tror att AnnikaÅhnberg och jag är överens om att det kommer attta ett antal decennier. Men det är viktigt att man ärkonsekvent i tänkande och handlande.Jag tycker i och för sig att ekokommunprojektet ären fråga som inte bara angårmiljövårdsberedningen. Där fortsätter arbetet meddessa frågor. När jag fick denna skrivelse underögonen konstaterade jag att de berörda elvakommunerna som står bakom den har legat i otaktmed händelseutvecklingen något. Det hade varitbra om skrivelsen hade kommit tidigare och hunnitberedas, så att den hade kommit in ibudgetprocessen. Så var inte fallet. Jag ärnaturligtvis beredd att se vad vi kan göra också idenna situation.Jag tackar förhennes förtröstan och förtroende för mig sommiljöminister att kunna uträtta allting omedelbart.Anf. 313 ():Herr talman! Jag beklagar naturligtvis djupt att jaginte deltar i arbetet med budgetprocessen. Jagskulle inget högre önska. Men miljöministern gördet, och just därför tycker jag att det är viktigt attställa denna fråga i budgetsammanhang. Nuantyder miljöministern i sitt senaste inlägg att detär för sent att hantera ekokommunprojektet i dennu pågående budgetprocessen. Det inger mig storafarhågor. När allt kommer omkring kanske devackra orden i regeringsförklaringen över huvudtaget inte motsvaras av någon ambition attgenomföra dem i handling. Det är beklagligt. Jaghar svårt att se hur man skall kunna förverkligadetta i så fall.Jag har inte ens tänkt tanken att regeringen skullekunna göra detta . Men manmåste börja med att ta de första stegen. Att se tillatt ekokommunprojektet har goda möjligheter attöverleva och arbeta vidare är en av de mycket braförutsättningar som vi via regering och riksdag kanskapa för att komma någonvart i detta arbete.Stödet i är stort. ställde sig alla partier bakom ettfortsatt stöd.Anf. 314 Miljöminister ():Herr talman! Jag känner mycket väl tillbakgrunden, vad har sagt i bl.a.bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU12. Detkrävs för en mer långsiktig utveckling av dettaarbete ett handlingsprogram för dessa kommuner,så många som möjligt. Det är utifrån det som viskall handla.Anf. 315 ():Herr talman! Jag tolkar det som att regeringen,eftersom den tydligen inte har haft tid ellerprioriterat frågan om ett ekonomiskt stöd tillekokommunprojektet i budgetarbetet, kommer attvälkomna att det från framförs motionersom ställer dessa krav. Jag utgår också från attregeringen hoppas att skall ställa sigbakom ett beviljande av ekonomiska resurser fördetta oerhört angelägna projekt.Överläggningen var härmed avslutad.56 § Svar på fråga 1991/92:269 om högsvavligarestoljorAnf. 316 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen har någon plan för hur man skall förfaramed högsvavliga restoljor från svenskaraffinaderier ifall de, på grund av förhöjda kravinom EG, inte längre skulle kunna säljas till EG-länder.Sverige har relativt långtgående restriktionerbeträffande svavelhalten i oljor. I infördesockså en skatt på svavel i olja.Syftet med dessa åtgärder är givetvis att minskasvavelnedfallet och därmed minska försurningen avmark och vatten.Inom EG är kraven på svavelinnehållet i olja än sålänge inte lika långtgående som i . Det ärdock min förhoppning att stränga krav skall kommaockså i , eftersom svavelutsläppen idessa länder drabbar även och därmedbidrar till försurningen i vårt område, precis somvåra utsläpp bidrar till försurningen i områdenutanför vårt land.Skärpta krav på svavel i oljor kommer givetvis attställa alla raffinaderier, som säljer till de länder sominför sådana krav, i en ny situation. Det är interegeringens sak att planera för hur raffinaderiernaskall hantera en sådan förändradmarknadssituation. Raffinaderierna är givetvissjälva bäst skickade att hitta de adekvatalösningarna. En möjlighet kan vara att investera iavsvavlingsanläggningar.Även andra alternativ kan vara möjliga. Oljornakan t.ex. användas i anläggningar med långt drivenrökgasrening. En annan teknik är att genomförgasning av bränsle, t.ex. restoljor, avskiljasvavel och andra föroreningar. De renade gasernakan sedan användas såväl för energiproduktionsom i industriella processer.Anf. 317 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Även jag kankänna en viss uppskattning av den sista meningen isvaret, där miljöministern säger att de renadegaserna kan användas såväl för energiproduktionsom i industriella processer.Ett problem som inte nämns i svaret ärkoldioxidutsläppen. Där är debatten ganska het.Krav reses och beslut fattas inom EG-området omjust avgifter för koldioxidutsläpp. Om vi skulle låtade renade gaserna från restoljor ersätta t.ex.kärnkraftsenergi kommer vi i själva verket att ökakoldioxidutsläppen i landet betydligt. Det vorerimligt att försöka använda de förgasade oljorna tillatt ersätta det industriella kol som vi använder iolika industriprocesser. Det industriella kolet harhittills varit befriat från olika skatter, därför att manhar velat hålla marknadsförutsättningarna öppna.Forskare runt om i världen varnar nu för de ökadekoldioxidutsläppen och vill ha större restriktivitet.Regeringen har överblick och borde kunna sättaupp de spelregler som är nödvändiga för att på siktockså minska koldioxidutsläppen. Därför håller jaginte med miljöministern när han säger att det ärraffinaderierna själva som skall hitta de adekvatalösningarna. Regeringen borde ha möjlighet att tainitiativ.Anf. 318 Miljöminister ():Herr talman! Jag utgår från att vi är överens om detbeslut som vi har fattat i detta avseende i riksdagen.Vi har i beslutat om en avgift somegentligen är en skatt på just koldioxid. Jag harunder haft anledning attträffa en del av mina kolleger i andra länder ochrepresentanter för internationella organisationer.Jag noterar att det finns en viss avundsjuka över attvi har kunnat ta det steget. På andra håll är detbetydligt trögare. Skall man internationellt fånågon effekt krävs det att många ställer upp. Detär också därför som energiöverenskommelsen hartillkommit. En klimatstrategi utgör en del i dennaoch finns med bland de beslut som riksdagenfattade och som vi åtminstone i huvudsak varöverens om, i varje fall de fördragslutandepartierna.Detta är en bra början, men det utgör inte någotslut, utan just en början. Jag är övertygad om att viäven måste göra mer för att komma tillrätta med koldioxidproblematiken både medmorötter, dvs. stimulanser, och med piskan, dvs.skatter och avgifter. Men det viktiga är attförebygga problemen genom hushållning, sparandeoch effektivisering. Det är en av grundpelarna i denträffade energiöverenskommelsen och det avriksdagen därefter fattade energibeslutet.Anf. 319 ():Herr talman! Som jag har förstått det hela har justdet industriella kolet, som står för bortåt en tiondelav koldioxidutsläppen i , undantagits frånbeskattning just därför att industrin inte skulledrabbas. Det har naturligtvis minskat intresset föratt man inom industrin skulle söka andra lösningarav energiproblemen.Anf. 320 Miljöminister ():Herr talman! Det jag talade om i min kommentarvar energiråvarorna. Jag skall villigt erkänna att jagåtminstone inte har fördjupat migi ämnet industrikol. Det ligger, som frågeställarenockså anger, litet grand på ett annat bord. Menfinns här en substitutionsmöjlighet är det självfalleten intressant fråga att ytterligare fördjupa sig i.Anf. 321 ():Herr talman! Detta är ytterligare en positiv signal,och den har jag noterat. Vi kommer att följa dennautveckling.Överläggningen var härmed avslutad.57 § Svar på fråga 1991/92:271 om BlaikfjälletsnaturreservatAnf. 322 Miljöminister ():Herr talman! har frågat statsrådetThurdin om frågorna om ersättningsanspråkenm.m. för naturreservat föranlederregeringen att vidta några åtgärder. Arbetet iregeringen är så fördelat att jag skall besvarafrågan.Genom beslut beslutadelänsstyrelsen att utvidga naturreservatså att även enskild mark på ingår inaturreservatet. Beslutet har överklagats tillregeringen av ett 50-tal markägare. Detta ärendebereds i regeringskansliet.Innan frågan om inrättandet av Blaikfjälletsnaturreservat avgjorts blir ersättningsfrågan inteaktuell. Om beslut fattas att inrätta Blaikfjälletsnaturreservat åligger det därefter, enligt 29 §naturvårdsförordningen, att påstatens vägnar söka träffa uppgörelse medmarkägare och andra sakägare som gör anspråk påersättning. Om överenskommelse inte kan träffasär sakägare hänvisade till att från detbeslutet vinner laga kraft enligt 33 §naturvårdslagen väcka talan mot staten.Hur stora ersättningar som kan komma attutbetalas blir sålunda föremål för förhandlingar hoslänsstyrelsen i när väl frågan ominrättandet av reservatet har avgjorts. Varken jageller regeringen har, som säkertförstår, någon möjlighet att ingripa i länsstyrelsenshandläggning av frågor om ersättning enligtnaturvårdslagen för naturreservat.Mitt svar på fråga blir därför attsituationen inte föranleder några åtgärder frånregeringens sida, förutom att bereda det tillregeringen överklagade ärendet.Anf. 323 ():Herr talman! Jag får tacka miljöministern försvaret på min fråga.Jag är medveten om att miljöministern har ärvt denhär frågan från den förra regeringen. Jag vill erinraom vad som sades i regeringsförklaringen,nämligen att hela skall leva. Jag vill ocksåpåpeka att det har tillsatts en utredning medsyfte att förstärka äganderätten. Dessa två saker ärganska intressanta i det här sammanhanget.Det handlar här om 120 enskilda skogsägare och3 produktiv skogsmark. Några av dessamänniskor har flyttat åter till dessa trakter och köpten skogsfastighet med avsikten att bl.a.skogsbruket skall bidra till att de skall kunna bodär.Nu finns ett interimistiskt beslut om ett reservat.Som framgår av min fråga och som även framgår avsvaret blir det inte aktuellt med någon ersättningförrän överklagandet har avgjorts, och det kan tamånga år. Man förhalar frågan, och ingenersättning utgår.Det är rimligt utifrån alla utgångspunkter att krävaatt man endera snabbt avgör frågan och betalar utersättning för intrånget eller löser in fastigheterna,eller också upphäver beslutet. Det sistnämnda ärfullt möjligt när skall beredaärendet.Anf. 324 Miljöminister ():Herr talman! Jag har också förstått alternativen pådet sätt som beskriver dem.Jag tycker det är viktigt med dessa snabbafrågedebatter, men detta är ett mycket stortärende. Jag har valt att besvara frågan formellt. Jaghar försökt att sätta mig in i den så långt möjligt.Det första man då träffar på är de mycket starkakänslor som har satts i svallning på grund avtidigare fattade beslut, något som denna regeringhar ärvt.Det finns anledning att ta den tidigare hanteringenav detta ärende på fullaste allvar utan att därförställa till nya problem och skapa nya osäkerheter.Det ligger inte i mitt svar . Men det är viktigt attfördjupa sig i detta ärende, och jag delar JohnAnderssons uppfattning att det är viktigt att sådanahär ärenden behandlas med största möjligaskyndsamhet så att man inte hamnar i densituationen att enskilda drabbas på grund av intrångoch helt enkelt inte kan bruka sin mark. är en s.k. gammal skivbekant fråndiskussionen om fjällnära skogar, och jag vet att detär en känslig fråga.Vi skall helt enkelt försöka göra bästa möjliga avden situation regeringen har tagit över och se vad vikan göra. Sedan finns det naturligtvis ekonomiskarestriktioner även på detta område, det vet vi inteminst i budgetsammanhang. Det gäller därför attäven väga in detta i de kommande besluten.Anf. 325 ():Herr talman! Jag tror att vi är ganska överens omdessa saker. Det som gjort mig upprörd ochföranlett mig att ställa denna fråga är hanteringen.Om det nu är ett intresse för hela att läggadessa 120 enskilda skogsägares mark till den markfrån domänverket och skogsbolaget som manbeslutat om skall ingå i reservatet, bör man ocksåse till att de hålls skadeslösa. Det är inte de somskall se till att har kvar dessa myrar som ärintressanta, eller vad det nu kan handla om.Vore jag nu fräck nog att ge miljöministern ett rådskulle det bli: Gör ett besök hos de berörda ochinhämta kunskap och information på ort och ställe.Det tror jag skulle vara mycket nyttigt.Anf. 326 Miljöminister ():Herr talman! Det uppfattar jag inte som enfräckhet, utan det är faktiskt en av de saker manöverväger i en sådan här situation.Jag vill helt kort tacka för att såstarkt ställer upp för regeringsförklaringenåtminstone i två avseenden: hela skall levaoch förstärkning av äganderätten. Jag skall även tamed mig det rådet.Överläggningen var härmed avslutad.58 § Svar på fråga 1991/92:156 om den statligaprospekteringenAnf. 327 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omhela regeringen står bakom det som sägs iproposition 1991/92:38 om avveckling av statensengagemang i prospekteringsverksamheten ellerom denna fråga är föremål föröverläggningar i regeringen.Georg hänvisar i sin fråga till vadarbetsmarknadsministern i frågestundden har sagt om beredningsläget.Som svar på fråga vill jag erinraom att regeringen, beträffande den statligaprospekteringsverksamheten, i den ekonomisk-politiska propositionen (prop. 1991/92:38)redovisar att verksamheten skall avvecklas, (). Avredovisningen framgår även, att regeringen ibudgetpropositionen 1992 avser att ta upp frågornaom formerna för denna avveckling.Budgetpropositionen är underberedning i . Förslagen ibudgetpropositionen avses omfatta bl.a.inriktningen på NSGs sista verksamhetsår samthanteringen av den statliga gruvegendomen.När det gäller -- SGAB --avser jag att ta upp en diskussion medbolagsledningen om möjligheterna att, som enframtida inriktning, bedriva bl.a.prospekteringsverksamhet på kommersiellagrunder.Anf. 328 ():Herr talman! Tack för svaret. Tyvärr var det av denart som jag förväntade mig, dvs. jag har tolkatpropositionen rätt enligt vad näringsministern nusäger. Svaret är på denna punkt entydigt.Regeringen vidhåller att den statligaprospekteringsverksamheten skall avveckas, och såockså NSG.Det som föranledde min fråga var attarbetsmarknadsministern gav intryck av att frågani denna del fortfarande var föremål för beredning iregeringskansliet. Men det svaret varuppenbarligen vilseledande.Som näringsministern känner till pågår en intensivdebatt i den här frågan, och kanske framför allt iVästerbottens län som i hög grad är berört. Det rörmånga enskilda människors sysselsättning, och iMalå kommun handlar det om 90 anställda. Mankan utan överdrift säga att det är ett dråpslag motden orten. Det rimmar illa med de paroller som oftaupprepas från regeringshåll om att hela Sverigeskall leva. Därtill kommer, vilket kanske är ännuviktigare att gruvnäringen alltjämt och även iframtiden bedöms kunna spela en viktig roll försvenskt näringsliv.Min fråga är: När nu regeringen har bestämt attstaten skall upphöra med denna verksamhet, har dåregeringen försäkrat sig om att privata företag ärberedda att bedriva prospekteringsverksamhet ifortsättningen i form av fältundersökningar ochliknande för att garantera att de naturrikedomarsom ligger under marken tas till vara?Anf. 329 Näringsminister ():Herr talman! Jag har själv fört diskussioner medberörda företag. Det kommer även attbedrivas privat prospektering. Regeringen har ävenför avsikt att kommande år i budgetpropositionenta upp frågan om hur verksamheten på kommersiellgrund skall kunna drivas vidare.Anf. 330 ():Herr talman! När statsrådet säger att det kommeratt bedrivas prospekteringsverksamhet även iframtiden är det mycket viktigt att ta reda på vilkentyp av prospekteringsverksamhet det blir fråga om.Är det undersökningar i direkt anslutning till defyndigheter som bearbetas, eller har dekaraktären av fältprospektering, något som staten iså hög grad nu är ansvarig för? Enligt mångabedömare kommer den verksamheten att upphöranär statens engagemang avvecklas.Om staten lämnar denna verksamhet kommer vi attbefinna oss i det unika läget att det i tillskillnad från i flertalet andra länder inte kommeratt finnas något statligt engagemang iprospekteringsverksamheten.Anf. 331 Näringsminister ():Herr talman! Svaret är ja. Vi kommer inte att hanågot statligt engagemang iprospekteringsverksamheten. Den kommer attbedrivas på kommersiell och privat grund.Anf. 332 ():Herr talman! Det är inte ett svar på frågan i vilkenutsträckning denna prospektering kommer attbedrivas. Vad man från olika intressenter säger --fackliga organisationer som är involverade i dennaverksamhet, kommuner och länsstyrelser -- är, attregeringens förslag kommer att innebära att näranog all fältprospektering upphör, eftersomgruvföretagens verksamhet är koncentrerad tillnär- och djupprospektering i anslutning tillbefintliga gruvor. Därmed avhänder vi ossmöjligheten att utveckla verksamheten utöver dennu bedrivna gruvdriften.Överläggningen var härmed avslutad.59 § Svar på fråga 1991/92:242 om UddeholmToolingAnf. 333 Näringsminister ():Herr talman! Bo Finnkvist har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidta för att få stålföretagetBöhler att leva upp till avsiktsförklaringen omaffärsmässighet och ersättningsjobb.Bakgrunden till frågan är fattade beslut omplanerade produktionsinskränkningar vidUddeholm i Hagfors.I samband med förvärvet av Uddeholms ABredovisade Böhler och dess ägare, , samt avsikter rörande denframtida verksamheten vid Uddeholmskoncernen.Avsikterna angavs i tillståndsansökningen, och dendåvarande regeringen fäste vikt vid dessa i sittbeslut.Enligt vad jag erfarit pågår MBL-förhandlingar,och de fackliga organisationerna avser att tillsättaen löntagarkonsult. Utan att föregripa resultatet avdessa förhandlingar utgår jag från att den nyaägaren står fast vid vad som redovisats iförvärvsärendet.Vad gäller affärsmässigheten är det regeringenspolitik att de enskilda företagen skall ta ansvar föroch besluta om företagens utveckling. Detankommer också på ägarna att fatta beslut somenligt normala företagsekonomiska principertryggar denna. Staten skall inte styra utvecklingen ienskilda företag eller branscher. Uppgiften förstaten är att ange de ramar och regler som behövsför att få till stånd en effektiv marknadsekonomi.Givetvis utgår jag i detta sammanhang ifrån attutlandsägda företag tar ansvar för utvecklingen ochsysselsättningen i samma utsträckning som andraföretag vid genomförande av såväl nyinvesteringarsom struktureringar och neddragningar.Anf. 334 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Jag tackar näringsministern försvaret. Jag tycker att det finns en del öppningar idet. Jag skall återkomma till det när jag harkommenterat frågan om affärsmässighet.Jag anser att man har lovat en sak och gjort en heltannan i denna affär. Tvärtemot vad man lovadelåter man lönsamhetsproblem i ochTyskland gå ut över . Det kan hända attorderingången i nu är bättre än , närden här affären godkändes.Bara cirka efter det att affären godkäntsav den fattas beslut om attnästan halvera järnverk. Jag tycker nog attmisstanken om att dessa planer fanns redan innanaffären godkändes är befogad. Det handlar om ettstatligt österrikiskt bolag, och den österrikiskaregeringen var inblandad i affären. Jag tycker attden har att ta en ny kontaktmed regeringen i för att följa upp frågan.Givetvis kan man avvakta hur löntagarkonsultenser på saken. Om man redan efter frångårgjorda utfästelser, bör frågan tas upp om det ärmöjligt att riva upp affären. Annars blir det storakostnader för den svenska staten för attkompensera det stora sysselsättningsbortfall somdet handlar om, på en ort som redan förut är hårtsargad. Det handlar om drygt 400 jobb enbart isamband med den här affären.Jag hoppas att statsrådets öppning står kvar ävensedan ytterligare uppgifter i frågan har kommitfram.Anf. 335 Näringsminister ():Herr talman! Jag kan bara notera att vi avvaktarresultatet av förhandlingarna. Vi förutsättersjälvfallet att ingångna avtal skall hållas.Anf. 336 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Jag uppfattar då läget så att det ävenfortsättningsvis finns ett intresse för affären. Undersådana förhållanden finns det möjligheter för oss påorten att återkomma i olika former och diskuterafrågan.Jag har varit med om många sådana här affärerinnan jag kom till , och jag har aldrigupplevt att man redan efter vidtagit såstora förändringar i driften som de som haraviserats, utan att detta har nämnts vidövertagandetillfället.Överläggningen var härmed avslutad.60 § Svar på fråga 1991/92:250 om ASSIAnf. 337 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagpåverkat beslutet om att avveckla enpappersmaskin vid ASSIs pappersbruk i Karlsborggenom att skapa en osäkerhet i ägarfrågan.Jag har vid olika tillfällen och senast på fråga sagt att jag anser attdet ankommer på ledningen och styrelsen för ABStatens Skogsindustrier () att besluta om denframtida utvecklingen av pappersbruket iKarlsborg. har i årfattat beslut om avveckling av en pappersmaskinvid pappersbruket i Karlsborg.En avveckling av Förvaltningsaktiebolaget däremot en ägarfråga. Regeringen har iproposition om privatisering av statligt ägdaföretag, m.m. (prop. 1991/92:69) som föreslagit att Fortiaskall avvecklas. Skälet till detta förslag är attregeringen anser att Fortia inte har någon uppgiftatt fylla i samband med den föreslagnaägarspridningen. Fortia kvarstår givetvis som ägareav till dess tagit ställning tillförslaget. Jag har också i propositionenunderstrukit vikten av att staten agerat som aktivägare i företagen. Till dess staten har avvecklat sittägande bör ägandet vara professionellt.Jag anser mot bakgrund av vad jag nu har sagt attdet inte finns något samband mellan ASSIsstyrelsebeslut om att avveckla en pappersmaskinvid pappersbruket i och regeringensförslag att avveckla Fortia. Någon osäkerhet iägarfrågan rörande Fortia kan inte anses haförekommit som påverkat styrelsebeslutet i ASSI.Anf. 338 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagnoterar att statsrådet inte dementerar att frågan omavveckling av Fortia var känd vid det tillfälle dåstyrelsen hade att fatta beslut.Jag kan också notera att statsrådet understryker attdet med ett statligt ägande föreligger ett statligtansvar i frågan. Jag kan definitivt inte få de härsvaren att gå ihop.Det som har föranlett frågan är att det måsteföreligga en ganska stor osäkerhet om vem somegentligen bär ansvaret för ASSIs framtid. Vad somför närvarande händer i är att man är påväg att ställa ut 315 människor i kylan, samtidigtsom AMS kräver 300 milj.kr. En investering om420 milj.kr. skulle enligt fackföreningensberäkningar kunna sätta i rörelse. Jag måstepåpeka att det inte kan vara i linje med regeringensfulla ansvar att låta denna avveckling ske.Anf. 339 Näringsminister ():Herr talman! Det råder ingen som helst oklarhetom ägaransvaret, ägarfrågan och beslutsansvaret.Såväl föregående regering som sittande regeringoch såväl Fortias ledning som departementetsnuvarande ledning har den entydiga uppfattningenatt det är och ledning som har bådeanalysansvar och beslutsansvar. Vi följer de reglersom finns i aktiebolagslagen.Anf. 340 ():Herr talman! Det måste under alla förhållandenvara så, att om inte har någonledning att gå till, om Fortia skall avvecklas och omdepartementet helt tar avstånd från att man haransvar i ett statligt ägande, har styrelsen ingen attvända sig till när det gäller kapitalanskaffningen.Jag måste ställa en följdfråga till statsrådet: handlingsfrihet att bevilja pengar ?Anf. 341 Näringsminister ():Herr talman! Det är ASSIs ledning och styrelsesom har både besluts- och analysansvar. Den harenligt det riksdagsbeslut av som vikan förutse full frihet att gå tillriskkapitalmarknaden, om den kan göra troligt attdet gäller lönsamma investeringar. Det ansvaretföljer gällande svensk lagstiftning, och denna ägertillämpning på såväl statliga som privata företag.ASSI utgör inget undantag. Styrelsen har det fullaansvaret, och det kvarstår.Anf. 342 ():Herr talman!