prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Vi vet också att om man ärmedveten om att vissa tillägg och ersättningar utgesom kostnaderna är höga, brukar också kostnadernastiga och fyller ut precis det utrymme där samhälletträder in och täcker de extra kostnaderna. Så är detockså i det nuvarande KBT-systemet. Jag antar attmånga av hyresvärdarna är medvetna om hur högtKBT som utbetalas och därför tar ut en hyra somhelt täcker KBT-delen.Vi har diskuterat vårt förslag med många.Pensionsberedningen har varit mycket intresseradeav det, och jag tror att många som har suttit ipensionsberedningen delar min uppfattning omenkelhet, överskådlighet och minskad byråkrati.Tredje vice talmannen anmälde att BarbroSandberg anhållit i protokollet få antecknat att honinte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 88 MARGÓ ():Herr talman! Vi började dagens debatt med attdiskutera situationen efter skatteomläggningen förlåginkomstpensionärerna. skall vi avsluta vårdel av debatten med att diskutera pensionssystemeti stort. Uppdelningen gör att det är svårt attundvika att det blir en del upprepningar avmorgonens debatt. Själv tänkte jag börja med attdiskutera det som ligger till grund förpensionsberäkningen, dvs. basbeloppet, fastän jagär medveten om att detta diskuterades . Dåhade jag så mycket annat att ägna mig åt att jag intefick möjlighet och tid att ta upp det i mina inlägg.Det är alltså ytterligare en följd avskatteomläggningen att basbeloppet ochnästa år inte kommer att räknas upp efter allaprishöjningar. Regeringen har tillsammans medfolkpartiet beslutat att dra ifrån de höjningar somär en följd av ökade indirekta skatter som skallfinansiera skatteomläggningen. Regeringen ochfolkpartiet menar att om detta fick slå igenom påbasbeloppet, skulle pensionärerna kompenserasdubbelt: genom skattelättnader och som grädde påmoset skulle de få ett höjt basbelopp. har viredan i den första debatten fått svartpå vitt på att många pensionärer inte ens får mosoch en mycket mindre del grädde. Menvärdesäkringen av pensionerna genom ett årligthöjt basbelopp motsvarande alla prisökningar ärmer än en ekonomisk fråga. Det handlar också omprinciper. Så länge vi har beslutet att pensionernaskall följa prisutvecklingen och intelöneutvecklingen -- det finns de som förespråkardet -- måste basbeloppet räknas upp i förhållandetill konsumentprisindex, annars finns inte sambandmellan pensioner och prisökningar.I betänkandet finns två reservationer, en frånmoderaterna och en från , för att nuvarandefolkpensionssystem och pensionstillskott slåssamman till en grundpension. förslag ärdet mest utvecklade. Jag har varit väldigttilltalad av förslaget att slå ihop pensionerna till engrundpension. Men jag vänder mig emot att manförsöker lansera förslaget som om det skulle ge enbättre utdelning till låginkomstpensionärerna. Detär inte sant. Det är möjligt att förslaget har andrafördelar, men om man sätter sig ner och räknar såupptäcker man faktiskt -- det gäller förslagoch siffror -- att pensionärer som bara harfolkpension och pensionstillskott men som råkar boi en kommun där man betalar ett hyfsat kommunaltbostadstillägg, t.ex. eller minhemkommun som faktiskt är ganskagenerösa, kommer att få mycket mindre pengar ihanden med förslag om grundpensionjämfört med vad de får . Det är ju den faktiskainnebörden av förslaget. Jag tycker inte att manskall förtiga det. Det kan finnas andra fördelar medatt slå ihop dem.Centerns förslag kostar 10 miljarder. I dagens lägetycker jag att det är viktigare och bättre att användadessa 10 miljarder på ett annat sätt. Vi vill främstanvända pengarna till ett ökat stöd till boendet, fördet kommer de låginkomstpensionärerna bäst tilldel. Boendekostnaden tar ju en allt större del avinkomsterna.Vi anser att den utredning som skall påbörjas föratt göra om KBT bör arbeta efter följanderiktlinjer. Man skall slopa det här med nedre ochövre hyresgräns och att minimibeloppet för att fåstatsbidrag till kommunerna skall vara 80 %däremellan. Konstruktionen med hyresgränser ochen procentsats på inbjuder ju kommunernatill att laborera med procentsatsen. Jag tycker skall besluta om en fast summa. Självfalletmåste det vara möjligt för kommuner som så önskaratt lägga sig över den summan, men jag tror inte attdet blir så många variationer som vi har medjust procentsatsen.Sedan tycker vi också att det är viktigt attstatsbidraget till kommunalt bostadstillägg höjssuccessivt. Jag vill i det sammanhanget påminna omatt före den borgerliga regeringsperioden, 1978, varfaktiskt statsbidraget till KBT . Jag harinte siffrorna med mig, men jag tror att det låg på44 % då. Det tycker jag också att de borgerligapartierna bör betänka. slogs de hårtför att staten skall ta en ökad del av kostnadernaför det extra kommunala bostadstillägget. Det varfaktiskt de borgerliga partierna som en gångkraftigt minskade det statliga stödet till kommunaltbostadstillägg. tycker jag alltså att det finns skälatt börja höja upp det. En lämplig nivå kunde varaatt återställa det till den nivå som det låg på innanvi fick en borgerlig regering.Vi tycker att målet för bostadsstödet skallvara att staten står för hela kostnaden. Då blir detju en naturlig del av pensionen. Det är också, somvi ser det, den enda möjligheten för pensionäreröver hela landet att få lika rätt till en god bostad.Om staten står för hela kostnaden och om manockså betalar ut det kommunala bostadstillägget iförhållande till hyran, måste man fastställa enskälig bostadsstandard. Vi tycker att de gamlanormerna för skälig bostadsstandard fortfarandekan gälla, dvs. att ensamstående har rätt att bo i tvårum och kök, två personer har rätt till tre rum ochkök.Det har sagts här att låg pension iförsta hand är ett kvinnoproblem. Det kan inteupprepas nog ofta. Merparten av allalåginkomstpensionärer är kvinnor. Det behövsförst och främst förebyggande åtgärder för attkommande generationer kvinnor inte skall drabbasav samma magra pension som dagens pensionärer.I betänkandet har vi två förslag. Det skulle vara engod hjälp för kvinnorna om man retroaktivtfick tillgodoräkna sig vårdåren . Detskulle undanröja en hel del av problemen förkvinnorna på så sätt att man lättare skulle kommaupp i full tid för att tillgodoräkna sig ATP-poäng.Vi har också ett annat förslag. Det gäller enfrivillig pensionsförsäkring i offentlig regi. Vimenar att man kunde ha ett system där man vid enviss åldersgräns -- om man då inte kommit upp i merän i genomsnitt t.ex. 4 poäng -- skulle ha rätt attteckna en statlig privat pensionsförsäkring medförmånliga regler. Premien skulle vara mycket lågså att låginkomsttagare verkligen hade råd medden. Den behöver inte nödvändigtvis varaavdragsgill på skatten. Den härpensionsförsäkringen skulle i första hand syfta tillatt man får en god utdelning som pensionär. Denskulle inte vara ett sätt att få betala mindre skatt.Det behövs också åtgärder riktade direkt till demsom redan är pensionärer. Vänsterpartietprioriterar då att man ökar insatserna för ett bättrebostadsstöd.Herr talman! står givetvis bakomsamtliga reservationer i hela betänkandet där våranamn finns med. I den här avdelningen yrkar jagbifall till reservationerna 39 och 59.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag vill endast göra ett förtydligandeav vad Margó sade. Hon pekade påatt det finns vissa paralleller mellan ochvår syn på en omvandling av ATP.Jag vill då hänvisa till det som står i reservation 42,där vi säger att man skall studera möjligheten attlyfta upp golvet så att man får en successivt ökadgrundpension som taket ligger fast ochman får en annan typ av inkomstrelaterad pension.Låt mig upprepa vad jag sagt tidigare, attomvandlingen av ATP är viktig. ATP är inte längrenågonting oantastbart, utan det är ett instabiltsystem. Det har jag talat om ganska ofta här ikammaren. Men jag har också sagt att om man gören förändring skall den vara hållbar inte bara i 10år, utan i 30 eller . Vi har sagt att mannaturligtvis också måste studera andra lösningar.Jag hänvisade t.ex. till Bröms och gav exempel pånågra amerikanska modeller. Jag tycker att vi skallvara förutsättningslösa och inte hamna i gräl omolika modeller, utan med öppna ögon se på olikamodeller som kan passa in . Vi skallkomma ihåg att förhållandena sannolikt kommeratt vara helt andra då och att människor kommeratt ha annan yrkesverksamhet, annanarbetsfördelning mellan män och kvinnor osv. Detär det systemet vi skall bygga upp. För dem somredan är inne i ATP-systemet gäller det att få framverkligt bra och oantastbara övergångssystem.Jag är optimist och tror att vi kan finna vettigalösningar. En förutsättning är att vi först försökeratt så objektivt som möjligt analysera de olikasystemen.Anf. 90 ():Herr talman! Detta är det näst sista anförandet --det fjärde för min del . Det är en oerhört storflora av människor och mycket pengar det handlarom. Jag nämnde det ; det är länge sedannu. -- En lång dags färd mot natt.Jag vill till att börja med yrka bifall tillreservationerna 39, 44, 51 och 77, och stårnaturligtvis bakom de reservationer där mitt namnfinns med.I morse togs ett beslut här i kammaren om ettsärskilt bostadstillägg för de av skattereformenmest drabbade pensionärerna. Det gäller för år1991 och retroaktivt från . Beslutetträder, efter snabbehandling, i kraft den 1 maj1991. som jag har suttit här ikammaren -- den är ganska kort -- har det kommitoerhört många stora, nya pålagor förförsäkringskassan. Och jag har läst på att innan jagkom hit har man beslutat om ännu fler, omdelpension och om föräldraförsäkring som skallkunna tas ut i småbitar. Det är ett stort arbete somförsäkringskassan får, och den belastas mer ochmer. Vi måste se till att de också har möjlighet attgenomföra arbetet på ett bra sätt och ändå hinnamed rehabiliteringen.Återställandet av basbeloppet ser jag som en viktigreform tillbaka till hur det var tidigare.Basbeloppet förlorar ju sitt värde om det inte följerprisutvecklingen. Då kan man ju hitta på nästanvilken summa som helst; tycker vi att en summaär lämplig, ett annat år tycker vi att någon annan ärlämplig. Återställandet av den ursprungligaberäkningen av basbeloppet tycker vi är viktigt. Förvår del i tycker vi att det är oväsentligtom man utgår eller november. Mendet skall vara de gamla kriterierna för att beräknabasbeloppet.Moderaternas krav i motion Sf270 om en utredningav okorrigerade basbeloppsindex, så attbasbeloppet räknas upp med fulla prisförändringar,är intressant. Jag skulle vilja titta mer på det. Jaghar inte riktigt satt mig in i vad det innebär. Ompensionärerna inte får full kompensation förprisökningarna borde det naturligtvis redovisasöppet. Det skulle ge tydliga besked om vad dethandlar om.Några gånger här har man hastigt berört hurdet ser ut i EG. En del av de frågor som kommerupp i socialförsäkringsutskottet gäller naturligtvisEG-harmoniseringen.I är vi kvinnor vana vid att ha ettyrkesarbete. Vi kan på det sättet bygga upp våridentitet och våra kunskaper för framtiden. På detviset kan vi också tjäna in vår pension själva. Vi vetatt i är av kvinnorna hemmafruar, iVästtyskland . Man är där helt beroende av sinmake för att få en vettig pension, dvs. man får köpapensionsförsäkringar. Vi vet att det är iVästtyskland som inte har någon pension alls.Detta är ganska hårresande. Vi måste slå vakt omvårt trygghetssystem, och alldeles speciellt när detgäller sjukförsäkring och pensioner. Om man inågot av de nämnda länderna har enlåginkomsttagare som make, har man kanske interåd att betala för någon pensionsförsäkring.Miljöpartiet de gröna anser alltså att vi skall bevaravåra möjligheter att arbeta in en pension. Men trotsdetta behövs det en bra grundpension för demänniskor som t.ex. har vårdat egna barn, vårdatanhöriga eller av andra skäl inte har kunnat arbeta.Jag skall övergå till reservationerna. Ett av deviktigaste yrkandena -- i en reservation tillsammansmed -- gäller återställandet avbasbeloppet.Jag tycker att det är viktigt att man ger invandrarnaen folkpension. Annars är de beroende av attenbart leva på socialbidrag. När de gäller äldreinvandrare bör man efter ett visst antal år se överdet hela och i stället utbetala folkpension till dem.Det är inte fråga om att det kostar pengar, men detblir ett bättre system, det är lättare attadministrera. Invandrarna mår också bättre av attde inte söker hjälp utan att pensionen är även derasrättighet. Har vi invandrare eller flyktingar som harfått stanna, så skall de ju också få ta del av svenskaförmåner.Vi vill ha en ny utredning om grundpensionen.KBT bör enligt vår mening vara lika över helalandet. Vi vill alltså att det skall utredasförutsättningslöst om detta skall vara en statlig elleren angelägenhet. Men det bör i alla fallvara likadant över hela landet. Själv anser jag attKBT skall gå utanför grundpensionen, eftersommänniskor har så olika hyror. Det finns ju de som istort sett inte har någon hyra alls. De finns ocksåmänniskor som bor i nybyggnationer med oerhörthöga hyror. Dit blir ofta pensionärer hänvisade attflytta när de blir ensamstående. Men jag kan intesäga hur det skall bli; det måste naturligtvis utredasförutsättningslöst.Sedan tycker vi att man noga skall se till attväxelvård går att genomföra, och att man inte gersådana pensionsförmåner att det blir sämre för demsom får växelvård. Det har att göra med omvederbörande betraktas som ensamstående när detgäller KBT och pension. Det är alltså viktigt ger människor en chans att få växelvård. Denena parten i äktenskapet orkar inte alltid sköta sinmake eller maka. Dessutom behövs kanskebehandlingar. Om då växelvård kan ordnas ochpatienten kan vara hemma , så börman se till att inte förutsättningarna minskar. Detblir ju en mycket billigare vård, när alternativet äratt patienten alltid måste vara på sjukhus eller ilångvård.Miljöpartiet de gröna anser att pensionsåldern skallvara flexibel, från 60 till . Vi tycker att det ärviktigt att man skall kunna välja en pensionsålder.Det finns ju länder som har lägre pensionsålder änvi, så det är inget märkligt. Många människor ärutslitna, och speciellt många kvinnor har nuförslitningsskador. Vid svåra förslitningsskador fårde ganska lätt förtidspension. Men kunde de dåvälja att bli pensionärer, så skulle de slippa ifrånutredande.Vi vill ha en automatisk rätt till vårdår när det gällervård av små barn . Man bör enligt vårmening kunna gå tillbaka så långt som idetta avseende. Det är många som har flera barn,som har vårdat vart barn och som intekommer upp till för full pension. En ökningtill skulle ytterligare diskriminera kvinnorna ipensionshänseende. -- av vilka man räknarmed de 15 bästa -- är i varje fall en ganska lång tidnär det gäller att ha yrkesarbete, speciellt sommånga nu har långa studier och kanske är hemmaett visst antal år för sina barn. Då blir det mycketsvårt för kvinnorna att komma upp till full ATP.Vi tycker att det är en snårskog när det gällerhandikappersättningen. Den behöver ses över, ochvi kommer att stödja reservationnr 67.Miljöpartiet anser också att särskildhandikappersättning vid funktionsnedsättning börkunna utgå även när man har fyllt . Man harinte så mycket mindre besvär med sitt handikappom man är ålderspensionär än om man är underpensionsåldern. Vi vill alltså gärna se över dettaproblem. Har man ett svårt handikapp, så behöverman ju samma hjälp även om man har fyllt 65 år.Vi behöver en parlamentarisk utredning när detgäller KBT-systemet. Jag nämnde förut att vi anseratt det bör vara samma KBT för alla i hela landet,och vi yrkar tillsammans med på enparlamentarisk utredning. Den här frågan kom iolika moment, och det var olyckligt, för det varflera partier som hade liknande uppfattning. Detskulle ha varit förnämligt om vi kunnat avge ensamlad reservation. Jag tar delvis på mig skulden,för vi kunde kanske ha tagit upp den här saken tilldebatt. Då hade det blivit en mycket starkreservation för att se över KBT-systemet.Anf. 91 ():Herr talman! Vi har talat om pensioner underrätt stor del av denna dag. I långa stycken är viganska överens, bl.a. om vad som kan kallas detnordiska systemet, nämligen att man har engrundläggande trygghet, en folkpension som utgårlika för alla, oavsett om man har haftförvärvsarbete eller ej. En sådan form avgrundtrygghet finns alltså endast i de nordiskaländerna, och Canada.Men sedan skiljer sig vår syn ganska väsentligt.Orsaken till att det i detta betänkande inte finnsförslag om några större förändringar är naturligtvisatt pensionssystemet har utretts under några år.Utredningen lämnade sitt slutbetänkande i slutet av1990. De analyser och förslag som där lämnats ärnu ute på remiss och skall sedan beredas.Margit , som för ett par timmar sedantrodde att jag nedvärderade hennes analytiskainlägg här, måste på något vis ha missuppfattat mittminspel. Jag tyckte att det var ganska intressant attlyssna men jag hade möjligen hunnit bli litet trött ihuvudet efter , så att mitt minspel gav ettintryck av att jag var uttröttat av hennes inlägg.Men så var inte alls fallet.När det gäller de analyser som härgör, måste man tillägga att i analyserna ingår ocksåen politisk värdering. Det är inte enbartekonomiska slutsatser som ligger till grund förbesluten om sociala välfärdssystem, och det är detnaturligtvis inte heller när det gäller pensionerna.Det tycker jag har framgått ganska tydligt när vi härhar hört inläggen av och . Även från folkpartihåll gjordes ett inläggbeträffande system till ny tilläggspension.Det är alltså ganska olika förslag som framläggs.Jag vill främst rikta mig till . Det harsagts tidigare, men jag vill också påpeka attcenterpartiets förslag innebär att bostadstillägget ärinlagt i vad man kallar grundtryggheten. Alltsågynnar det pensionärer med låga boendekostnadermen också med kapitalinkomster eller andrasidoinkomster, framför pensionärer som bor tillnormala kostnader i en storstad och som inte harnågon förmögenhet.Det är en klar profil i det förslaget som gör, tyckerjag, att man inte enbart kan tala om att det är ettkvinnovänligt system. Det handlar om enfördelning av pengar som vi socialdemokrater inteär intresserade av att ställa upp på.Gemensamt för och förslagär såvitt jag förstår att ATP minskar i betydelse idessa system. I förslag är det barainkomster mellan 4,5 och 7,5 basbelopp som ifortsättningen skall ligga till grund för ATP. Imoderaternas är golvet något lägre, om jag harförstått det hela rätt.Det är ju faktiskt så i båda förslagen att den som ärlåginkomsttagare eller som arbetar deltid under enlängre period inte har någon större utdelningekonomiskt i sin pension av detta arbete, jämförtmed den som kanske inte har arbetat alls. Det ärockså någonting som skiljer oss från moderaternaoch -- ideologiskt tydligen -- att enligt derasförslag minskar ATP i betydelse ipensionssystemet.I pensionsberedningen diskuterades flera olikamodeller för att förenkla och för att sammanfogaATP och folkpensioneringen på ett bättre sätt, föratt få ett enhetligare och mera lättöverskådligtsystem. En av modellerna är den som centernförespråkar och som vi har analyserat något. Enannan modell, som majoriteten ipensionsberedningen har funnit intressant, innebäratt man i stället stärker ATP i pensionssystemet.De här modellerna finns med i vår redovisning islutbetänkandet och blir naturligtvis föremål föryttrande i remissomgången.Jag skulle vilja kommentera vad om att ATP är ett fördelningssystem. MargitGennser sade att det är inte att undra på attförtidspensionärerna ökar i antal, för efter 15 årsarbete lönar det sig att gå i pension. Detta harvarken utskottet eller pensionsberedningenegentligen dragit någon slutsats av, enligt MargitGennsers uttalande här.Jag vill säga att åtminstone i det stora betänkandet,men jag tror även i något tidigare betänkande harpensionsberedningen tagit upp just ökningen avförtidspensioneringen och den faktiska sänkningenav pensionsåldern beroende påökningen av förtidspensioneringen. Men vi har intedragit den slutsatsen att förtidspension utgår i ökadomfattning beroende på att den enskilda personenkan anse att det är lönande att söka pension, utanvi har dragit den slutsatsen att utslagningen frånarbetslivet är alldeles för stor. Därför måste vi medolika medel försöka motverka den tilltagandeförtidspensioneringen, och förslag om dettakommer i rehabiliteringspropositionen.Så olika slutsatser kan man alltså dra av sammafenomen. Därför tror jag inte att säga att är bäst på att göraanalyser av våra försäkringssystem.När det gäller förtidspensioneringen tycker jag attdär märks tydligt fördelen med ettfördelningssystem, nämligen att vi har möjlighet tillantagandepoäng för den som skadar sig mycketsvårt och som därför inte kan gå tillbaka iförvärvslivet.Så skall jag ägna mig något åt vad som har sagts fråntalarstolen före mig i detta ämne. Särskildapensionstillägget har många talat om. Om jag intehörde fel, tyckte jag att sade attsystemet som beslöts att gälla retroaktivt gäller från1962. Varför inte , när ATP inrättades?undrade hon.Systemet är retroaktivt , och det finns enmycket klar beskrivning till varför det gäller fr.o.m.det året. Vårdbidraget, som tidigare utgick i formav invaliditetsersättning, ändrades nämligen så attdet kom att bli pensionsgrundande.Under tiden --1973 var alltså inte detta bidragpensionsgrundande, och därför gäller nupensionstillägget fr.o.m. 1964.Flera har talat om systemet med pensionstillägg,och jag vill därför uppehålla mig litet grand kringdetta. Vi vet att den reformen trädde i kraft efteren mycket kort beredning. Det sades också attreformen skulle vara starkt begränsad, därför attden skall gälla just de föräldrar som beroende påtidigare socialförsäkringssystem inte haft möjlighetatt tjäna in ATP och inte heller har kunnat gå ut iarbete.Eftersom ytterst få har kunnat få den här formenav ATP-poäng, har vi skrivit i vårt betänkande:''Utskottet ser emellertid inte något hinder för inom de angivna ramarna tillämparförarbetena på det sätt som är förmånligast för denenskilde.'' Vi har alltså uttryckt en mening där.Därtill har vi fått klart för oss attriksförsäkringsverket samlar in de uppgifter som nufinns på försäkringskassorna, sedan denna reformvarit i kraft en . Vi har därmed intepå grund av motionerna som finns varit bereddaatt lägga fram förslag till någon förändring, utan vitycker att det är viktigt att få ett bra underlag frånriksförsäkringsverket. Men det finns ju möjlighetatt ta upp detta , och jag troratt det kommer att bli nödvändigt, så som reformenhar fungerat.Margó inlägg handlade till en rättstor del om basbeloppet. Den åsikt som MargóIngvardsson framförde här är jag också beredd attställa mig bakom. Vi har inte principiellt tyckt attdet är ett bra sätt att förändra basbeloppet, men idetta fall fanns det ingen annan möjlighet omkonsekvenserna inte skulle bli helt snedvridna vidomläggningen av skattesystemet. Därför gickkompensationen -- genom ett höjtpensionstillskott -- särskilt till de pensionärer sominte kom i åtnjutande av en skattesänkning. Självaprincipen har vi nog alla i kammare väntoss emot tidigare. Det är inte med någon störreglädje som vi har ställt oss bakom dennaförändring. Det var en möjlighet att få ett braförslag som anknöt till omläggningen av skatterna.Sambandet mellan priser och pensioner ärnaturligtvis en viktig princip.När det sedan gäller en utredning om förändratKBT efter det beslut som vi har tagit , dvs. ettKBT för framtiden, aviseras en sådan utredning ipropositionen. Den lämnade förslag till ett särskiltKBT. Man skall göra en förutsättningslös översynav KBT eftersom det beslut som vi harfattat är av kortvarig karaktär.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande, avsnitt IV.Anf. 92 ():Herr talman! Remitteringen avpensionsberedningens förslag har man tövat med.Betänkandet kom 1990. Det tog innan manskickade ut det, och jag förstår varför. Det är välskönt att få svaren framåt sommaren. Då behöverman inte göra någonting. Detta är naturligtvis enhet politisk fråga.Då kommer vi in på de politiska värderingarna.Mina värderingar har jag deklarerat mycket klart,och de är moderata värderingar.