prot · GE0982 · 1991-03-20 00:00:00 — Det är faktiskt ett resultat av ettträget opinionsarbete både på och här iriksdagen. Det visar sig att det är mer än viktigt attvara ihärdig i sådant här arbete.Nu gäller det att inte slå sig till ro med vaga löftenom rabatter och utredning. Det gäller faktiskt attmana på regeringen om och om igen och utsätta denför en ständig press. Man får inte tro att det ärfärdigt, för det kommer det inte att vara förränutredningen är klar och man har fattat beslut iriksdagen.Kampen är viktig och måste fortsätta.Gotlandstrafiken måste fungera och bli mycketbilligare. Det är faktiskt bråttom!Hela Gotlandstrafiken måste ges en chans i deregionalpolitiska sammanhanget. Det finnsanledning att se över det som har sagts itilläggspropositionen. Det gäller att se överjordbruks- och skattepolitiken totalt sett för att önskall kunna klara sig. Det är viktigt att se till attsjövägarna är riksväg mellan ochfastlandet. Därmed stöder jag specielltreservationerna 6 och 7.Anf. 84 ():Fru talman! Det var anförande fören stund sedan som fick mig att begära ordet idebatten.Trafikutskottet behandlar i detta betänkande bl.a.sjöfartsverkets mål och riktlinjer och ett antalmotioner, bl.a. om allmän farled överRödkobbsleden. Utskottet tar ställning förföreslagna mål och riktlinjer och säger medanledning av den s.k. Rödkobbsleden att den ursjösäkerhetssynpunkt kan ha fördelar. Sedanhänvisar man till miljöprövning hos regeringen.Den formuleringen, fru talman, är undertecknadäven av . Därför förvånar det migatt trafikutskottets ordförande nu helt frankt tarställning för även urmiljösynpunkt. Om den inställningen hade trängtigenom vid behandlingen i utskottet hade jagreserverat mig. Jag tycker nämligen att det är klartolämpligt att på så sätt ta ställning innanmiljöexperter har provat och synat alla aspekterenligt naturresurslagen.Hur blir det med yrkesfisket och det rörligafriluftslivet? Det är många instanser som är klartnegativa till den nya leden. Jag har i ett särskiltyttrande deklarerat att jag förutsätter att denberedning av frågan som pågår fyller alla deanspråk på klargörande och allsidighet som mankan förvänta sig när det gäller en så seriös fråga.Jag har inget yrkande, fru talman.Anf. 85 () replik:Fru talman! När jag tog till orda omRödkobbsleden i ett tidigare anförande beroddedet på att en annan talare i kammaren hade ställtfrågor till mig om den. Om sjösäkerheten kanfrämjas så ligger det självklart också miljöaspekteri det. Utan att vara tillfrågad tillåter jag mig hasynpunkter på sådant som jag tycker främjarmiljön. Jag anser att en säker och rak sjöfartsled intill är positiv ur miljösynpunkt.Anmärkningar i övrigt har riktats mot denna led,men jag undrar hur underbyggda de är.En tidigare talare redogjorde för hur det gick till attspränga berg. Den sprängning som behövs för attfå till stånd Rödkobbsleden kommer att ske 8--10meter under vattenytan. De oersättliganaturvärden som kan finnas där nere har ännuingen människa sett, möjligen förutom de objudnagäster österifrån som simmar utefter botten. Jag vetinte om någon här har talat med en sådan gäst. Detsom finns där nere kommer att ligga ännu djupareefter sprängningen. kommeringet mänskligt öga att se dessa värden, såvida haneller hon inte sätter på sig grodmansutrustning ochdyker ned. Jag är inte så övertygad om att det blirfulare efter en sprängning än det är nu.Att vi har tagit upp frågan om denna led iutskottsbetänkandet är därför att vi anser att ledenfrämjar sjösäkerheten. Den ger möjlighet attseparera viss trafik in till . Den gamlaSandholmsleden kan då utnyttjas av mindretonnage. Den raka, breda och djupaRödkobbsleden kommer att främja sjösäkerhetenoch verksamt bidra till att olyckor -- oljeutsläpp ochannat -- kan motverkas. På det sättet gårsjösäkerheten, miljömedvetandet och värnet omden yttre miljön hand i hand. Jag anser att det voremycket positivt om denna led kunde komma tillstånd. Jag har noga studerat saken.Anf. 86 () replik:Fru talman! I sjösäkerhetsfrågor har visjöfartsverkets expertis att lita till. Men jag fårmedge att jag också tror om attkunna en del om sjösäkerhet. Däremot är jagtveksam till om han kan tillräckligt mycket ommiljöfrågor. Jag tycker det är fel av honom att gåhändelserna i förväg och uttala sig för enRödkobbsled utan att avvakta den miljöprövningsom är aviserad och som vi själva talar om ibetänkandet.Jag tycker faktiskt att senasteinlägg också betydde en axelryckning när det gällermiljöproblemen. Man skall ta dem på djupasteallvar och överlåta åt den expertis vi har att läggafram både för- och nackdelar med exempelvisRödkobbsleden.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag tar miljöproblemen på djupasteallvar. Jag var ju ända nere närjag talade om dem!I förmiddags talade vi länge om inlandsbanan.Nu har vi i stället spårat in på Finlandsbanan. Jagvidhåller, , att sjösäkerhet ochfrämjande av god miljö i våra skärgårdar och längsvåra kuster går hand i hand. Därför är jag positivtill denna led. Jag vet att somliga i intetycker om den. De vill ha dessa ytor att segla på,med segelbrädor och annat. Men nyttosjöfarten harbåde behov och glädje av att få en rakare och bättreled intill . Det är också positivt förmiljön. Jag tycker det är viktigare att slå vakt omnyttotrafiken än att använda utrymme till att seglamed småbåtar. Det finns gott om plats för båda. Desmå båtarna har stora ytor att röra sig på ochbehöver inget större vattendjup. De stora färjornaoch fartygen som skall in till gårdäremot säkrare och bättre och kommer medsäkerhet fram om de har tillräckligt med vattenunder kölen.Anf. 88 () replik:Fru talman! Detta senaste inlägg var också ett bevisför hur lätt tar på den här frågan.Hemskt roligt! Djupaste allvar, det är det.Jag tycker också att vi fick ett ganska bra prov påurspårning.Jag tror att känner till ganskamycket om sjösäkerhet. Men inommiljöproblematiken finns frågor som inte direkt harmed sjösäkerhet att göra. Det kan uppstå bieffektergenom tillkomsten av denna led. Men min främstainvändning mot inlägg är att haninte avvaktar miljöprövningen utan tar ställning iförväg, dvs. innan han har lyssnat på expertisen.Anf. 89 ():Fru talman! Utskottsordföranden sade för en stundsedan att han hade synpunkter på miljön och togden på djupaste allvar. Menar utskottsordförandenatt regeringens förslag att minska bidraget tilltransporter är ett led i denna riktning?Sjötransporter är mycket energisnålare änlastbilstransporter. Eftersom en minskning avanvändningen av fossila bränslen är nödvändig ärdet också viktigt att sjöfarten väl kan hävda siggentemot landsvägstrafiken. Sjötransporterna fårinte minska i omfattning utan bör tvärtom tillåtasöka på landsvägstrafikens bekostnad.Det är faktiskt med ganska stor besvikelse som jagkonstaterar att utskottsmajoriteten har valt att intebiträda hela min motion. I stället har man följtregeringens förslag. Visserligen är skrivningenbättre än man kunde ana när man läste regeringensförslag. Men det finns fortfarande inga pengar medi bilden. Löftet om en snabbutredning är dockpositivt. Vi får se vad den utredningen leder framtill. Det är dock rimligt att ha kvar samma anslagatt röra sig med tills utredningen är klar.Västra är minsann inte problemfritt imiljöhänseende. Snarare är det ett av de hårdastmiljöbelastade områdena. Vi har sett att det skallavsättas pengar till kringfartsleder iGöteborgsområdet. Här hade trafikutskottet enverkligt bra möjlighet att kraftfullt uttala sig för attlägga över sådana transporter på kanaltrafiken somär möjliga att lägga över på den. Genom att fraktagods sjövägen i stället för landvägen minskar manockså trafiktrycket. Man kunde ge klara signaler tillindustrierna i området om att man skulle satsaresurser på ett betydligt bättre alternativ än pålandsvägstransporter.Det är på många vis angeläget att den här frågan fåren bra lösning. Jag hoppas verkligen attutskottsordföranden har möjlighet att trycka på såatt utredningen inte leder till ett felaktigt resultat.Vi måste ha en fungerande transportkanal upp motVänern samt öka sjötransporterna för att minskatrycket på vägarna. Det är mycket viktigt.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservation 9.Anf. 90 ():Fru talman! En farled över Rödkobbsfjärden iStockholms skärgård har fördelar frånsjösäkerhetssynpunkt, säger utskottets majoritet.Ja visst, det kan alla sakliga iakttagare hålla medom. Men utskottet tar här bara ett sektorsansvar,alltså sjöfartsansvaret, och inte det helhetsansvarfrån miljösynpunkt som vi bl.a. med hänsyn tillkommande generationer måste ta.Gör man en helhetsbedömning i den här frågan,exempelvis på det sätt jag har föreslagit i minmotion T638, blir slutsatsen en annan. Då blirslutsatsen att vi bör säga nej till en ny farled överRödkobbsleden, och detta framför allt av hänsyntill kommande generationer.Om fartygen nu har blivit så stora att de inte fårplats i den känsliga skärgårdsnaturen är det faktisktinte naturen det är fel på, utan det är fel på fartygenoch det är fel på de redare som har beställt så storafartyg att de inte får plats. Vi måste hålla oss inomgränsen för vad naturen tål, säger vi alla i våramiljöpolitiska deklarationer. Om fartygen är såstora att de inte får plats i naturen, då är de störreän vad naturen tål.Att ta ett tidigare orört skärgårdsområde i anspråkför sjöfart är en form av exploatering. Exploatörenbehöver bara vinna kampen om ett visst område engång, medan miljövårdsintressena måste vinnavarje gång exploateringsintressena är framme.Vi måste alltså, fru talman, överlämna enhandlingsfrihet till kommande generationer. Jagansluter mig till reservation nr 2 till utskottetsbetänkande.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande trafikutskottetsbetänkanden /91:TU14, TU15 och betänkande TU14Mom. 1Utskottets hemställan bifölls.Mom. 2 (underhållsverkstäder)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservationen av -- bifölls medacklamation.Trafikutskottets betänkande TU15Mom. 1--5Utskottets hemställan bifölls.Mom. 6 (statligt stöd till forskning och utvecklingtyp )Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot18 för reservation 1 av . 3 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 7 (utvecklingen av ett spårbilssystem)Först biträddes reservation 2 av ElvingAndersson m.fl. med 51 röster mot 16 förreservation 3 av . 239 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 243röster mot 66 för reservation 2 av betänkande TU16Mom. 1 (bemanning av Stockholmsskärgård)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot17 för reservation 1 av . 2 (allmän farled över Rödkobbsfjärden)Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot37 för reservation 2 av och . 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 9 (fritidsbåtsregister)Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot100 för reservation 4 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 12 (statsbidrag till vissa lastbilsföretag)Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot69 för reservation 6 av m.fl.Mom. 19 (införande av en passageavgift förVänersjöfart)Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot66 för reservation 9 av m.fl.Mom. 20 (ett svenskt internationelltfartygsregister)Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot96 för reservation 10 av m.fl.Mom. 22 (svensk medverkan i ett gemensamteuropeiskt kvalitetsregister)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot34 för reservation 12 av ochRune . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 25 (flagglagen)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot132 för reservation 13 av m.fl.Mom. 28 (värdeförsäkring av sjöfartsstödet)Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot49 för reservation 16 av m.fl.Mom. 32 (dubbla bottnar på tankfartyg m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot66 för reservation 17 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 41 (lotsningsfrågor)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 22 av -- bifölls medacklamation.Mom. 48 (isbrytarflottans lokalisering)Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot71 för reservation 25 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 56 (störningar från fritidsbåtar)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot32 för reservation 32 av och . 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 57 (lyxskatt för ''muskelbåtar'')Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot20 för reservation 33 av momentUtskottets hemställan bifölls.13 § Djurförsök m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU20 Djurförsök m.m.Anf. 91 ():Fru talman! I det betänkande frånjordbruksutskottet som vi nu har att behandla harett antal motioner tagits upp som rör djurförsök ochsatsningar på alternativa metoder för attonödiggöra djurförsök. Utskottsmajoriteten sägeratt vi är ganska duktiga på att skapa förutsättningarför andra metoder, dvs. för sådant som inte gällerförsök med djur. Men om vi hade varit så duktiga,skulle det ju inte ha varit nödvändigt att väcka demotioner som finns och som har behandlats iutskottet. Vi reservanter har en något avvikandeuppfattning.Det är nog gott och väl att det sägs att vi skall satsapå alternativa metoder och att det är bra medsådana. Men vi måste ha en klar målsättning, somleder till att antalet djurförsök radikalt minskar --ja, egentligen till att djurförsöken upphör. Om viverkligen menar något med talet om andra metoderän användningen av djur vid tester och försök,måste vi mycket kraftfullt arbeta dels på attutveckla de olika metoderna, dels på att få enforskning kring dessa saker. Dessutom måste vi haett system för testning av de olika metoderna, så attvi vet att de verkligen håller måttet. Om vi skulle gåifrån djurförsöken och börja med alternativ utan attha klarat ut funktionen tillräckligt väl, skulle vikunna hamna i ett mycket besvärligt läge. Det ärdärför som vi i våra reservationer kräver störreresurser och en mera helhjärtad satsning påalternativen. Det är alltså vad våra reservationer nr3 och nr 6 i det aktuella betänkandet handlar om.I och med den nya djurskyddslagen ändrades detsätt på vilket djurförsöken behandlats. Tidigarebestämde ju de etiska nämnderna om huruvida ettdjurförsök skulle få komma till stånd eller inte.Men hälsoskyddsnämnderna hade att avgöra omdet förelåg risk ett för lidande för djuren som intevar acceptabelt. När den nya djurskyddslagenantogs skrevs det in i denna att det i de etiskanämndernas bedömning av försökens relevans --det handlade också om huruvida dessa försök skullefå komma till stånd -- skulle ingå en text om attplåga av djuren som var oacceptabel inte fickförekomma. Redan i det läget motsatte vi oss ensådan förändring. Vi ansåg då, och vi anserfortfarande, att det är riktigt att de myndighetersom har att se till djurhälsan också får ett ord medi laget.Vi återkommer alltså till årets medmotioner om den saken. Vi har också enreservation i detta betänkande. Vi säger att vi anseratt den gamla ordningen skall återställas i dettaavseende, så att hälsovårdsnämnderna har enmöjlighet att vara med vid bedömningen.Herr talman! Med det sagda yrkar jag bifall tillreservation nr 8. Övriga reservationer yrkar jag intebifall till just . Det innebär dock inte att vi intestödjer dem. Vi kommer tvärtom att fortsätta attslåss för bättre möjligheter när det gälleralternativen och satsningen på ett framtagande avalternativ till djurförsök samt för att ett program fördetta kommer till stånd.Anf. 92 ():Herr talman! För ungefär sedan hade vitillfälle att här i kammaren diskutera ett annatbetänkande från jordbruksutskottet, som handladeom djurskydd. Även om det rådde delade meningarom hur pass stora effekter den nya djurskyddslageni verkligheten har, noterades en stor enighet om attden nya djurskyddslagen var mycket bra. Det är braatt den har kommit till, och det är bra att den hardet uttalade syftet att våra husdjur skall beredastillfälle att leva i enlighet med sina naturligalivsbetingelser i så hög grad som möjligt.Men när vi skall diskutera en annan typ avdjurhållning, ett annat sätt på vilket människanförhåller sig till djur -- det handlar då omdjurförsök -- blir det ganska uppenbart att det inteär så helt och fullt med den ambition som kommertill uttryck i den nya djurskyddslagstiftningen.När det gäller djurförsök är det ju mycket tydligtatt vad människan gör är att hon tar andra levandevarelser i anspråk i syfte att på dem testa kemikalierav olika slag för att se om kemikalierna kan varafarliga för människor. Jag tror att man kan förhållasig till principen beträffande djurförsök på två sätt.Enligt en uppfattning är det en självklar rättighetför människan, därför att människan är den högstutvecklade varelsen. Människan står över allaandra levande varelser, och hon har den självklararätten att använda andra levande varelser i sintjänst -- oavsett effekterna för de andra levandevarelserna. Jag tror att det är det traditionella sättpå vilket vi har förhållit oss till djurförsök. Det ärpå det sättet som vi har kommit att över huvud tagetanvända djur för att testa mediciner ochkemikalier.Men en annan syn utvecklas också, som jag tror ärmera fruktbar. Vi måste säga: Ja, vi har hamnat i enviss situation. använde vi oss avdjurförsök. Vi ställer höga krav t.ex. påkemikalier -- på hur dessa skall vara för att kunnaanvändas med tanke på arbetsmiljön etc. Vi har fåttett samhälle, där vi på grund av tradition ellerdärför att det inte har funnits några andraanvändbara metoder har använt djur på detta sätt.Men detta är i grunden inte moraliskt godtagbart.Vi borde sträva efter att komma ifrån detta ochefter att i så låg grad som möjligt över huvud tagetanvända oss av djurförsök. Det tycker vi ivänsterpartiet är en rimlig inställning till justdjurförsöken.Jag kan ju inte stå här och säga att jag tycker att detär fel att djurförsök förekommer och att viomedelbart borde upphöra med dessa. Det kan jaginte påstå, med tanke på konsekvenserna förarbetsmiljön inom läkemedelsområdet, ja, påmedicinområdet över huvud taget.Däremot kan jag med kraft hävda att det görs förlitet i vårt samhälle när det gäller att bringa nedantalet djurförsök. Det görs för litet för att de djursom används får en dräglig tillvaro. Dessutomanvänder vi oss slentrianmässigt av djurförsök.Detta är någonting som vi måste komma ifrån. Vimåste se detta i det i och för sig mycket långsiktigaperspektivet, men det är dock ett perspektiv, attdjurförsök är någonting som vi över huvud tagetinte borde använda oss av.Jag tror att vi också närmar oss en situation, där detblir möjligt för människan att använda sig av andrametoder. Man kan ju med avanceradbioteknik och genteknik göra saker som för baranågot decennium sedan kanske skulle ha ansettsvara en omöjlighet. Det kommer också att varamöjligt att utveckla testmetoder som har mycketstörre träffsäkerhet än vad djurförsöken har. Närdjurförsöken skall ersättas är det mycket viktigt attdetta görs med metoder som garanterartillförlitlighet. Vi skall alltså ställa högra krav påmetoder som är alternativ till djurförsöken.I det sammanhanget vill jag peka på att det ärmycket konstigt att vi inte ställer lika höga krav pådjurförsöken. Sedan lång till tillbaka är det belyst --det finns nämligen undersökningar --att de toxikologiska effekterna vid testning avkemikalier på djur bara till överensstämmermed vad som gäller för människan. Man kan alltsåmed säkerhet vänta sig samma bieffekter hosmänniskan. En del av reaktionerna hosförsöksdjuren är unika för dessa. Men iblandnoteras reaktioner hos människan som inte harnoterats vad gäller försöksdjuren.Mot den bakgrunden tror jag alltså att det är viktigtatt vi inser att vi slentrianmässigt använder oss avdjurförsök. Vi tror att vi, när vi har testat ett ämnepå djur, har bevisat ämnets ofarlighet. Men oftavisar det sig att så inte är fallet.Jag yrkar således bifall till reservation nr 1, somhandlar om vikten av vi utvärdar djurförsöken.När man läser betänkandetexten inser man attutskottsmajoriteten inte riktigt har förstått vad somligger bakom yrkande i reservationen. Det handlaralltså inte om att man skall gå igenom varje enskiltdjurförsök, precis som man gör innan man tillåterförsöken. Det handlar om att göra en övergripandeutvärdering av hur stor träffsäkerhet djurförsökenhar och hur tillförlitliga de egentligen är. Vi skallgöra en undersökning i stora drag om hur passanvändbara djurförsöken är. Det finns stora riskermed att vi inbillar oss att de ger oss säkrare resultatän vad de gör.Jag vill inte yrka bifall till men ändå säga att vi frånvänsterpartiets sida står bakom de andra yrkandensom finns i reservationer och som går ut på att detär nödvändigt med en översyn av verksamheternavid de djuretiska nämnderna. Det visar sig ofta trots denna prövning ändå i alltför många fallslentrianmässigt beviljar tillstånd för djurförsök.Jag vill också säga att vi står bakom de övrigareservationer som går ut på att man måste satsa merekonomiska resurser på att utveckla de alternativametoderna. Vi tycker att borde ställa sigbakom att i det långa perspektivet medvetetavveckla djurförsöken.Härmed, herr talman, vill jag alltså särskilt yrkabifall till reservation 1. I övrigt står vi bakom våraandra reservationer.Anf. 93 ():Herr talman! Det här betänkandet handlar omdjurförsök. Det är ett ämne som ofta väcker vissakänslor, eftersom alla djurförsök kanske inte alltidär berättigade. Djurförsöken är i mycket storutsträckning både plågsamma och förnedrande fördjuren. Målet måste vara att minska användningenav djurförsök och att när de utförs göra dem såförutsägbara som möjligt.I utnyttjas nära en halv miljon djur om åreti djurförsök, ofta plågsamma. Det innebär ett djuri minuten. För att testa kemikalier, lösningsmedel,tobak, läkemedel, kosmetika osv. utsätts djur förförsök som ett led i att legitimera allt flerkemikalier, skönhetsprodukter, läkemedel. Oftahandlar det om produkter som det inte finns någotreellt behov av eller läkemedel som skall ersättabristen på en vettig livsstil.Den kunskap som erhålls genom djurförsök är oftatämligen intetsägande, eftersom bara ett ämnetestas åt gången, medan människan exponeras förtiotusentals ämnen i maten, luften, vattenosv. Kombinationseffekterna i det kemikaliseradesamhället kommer man inte alls åt genomdjurförsöken. Tvärtom kan ett ensidigt analyseraneav enskilda ämnden bidra till en falsktrygghetskänsla. Djurförsöken sker ofta avslentrian. Det blir ett försäljningsargument att denya produkterna har testats. Dessutom kan manaldrig med säkerhet överföra testresultaten från endjurart till en annan, t.ex. människan.De alternativa metoderna måste utvärderas om deskall kunna slå ut djurtesterna. Visserligenutvärderades inte djurförsöken innan de börjadeanvändas, men det ställs andra krav på nya metoderi dag. För att de alternativa metoder som finns i dagskall kunna användas bör ekonomiska medel ställastill förfogande för ändamålet. Det bör ligga helt ilinje med tidigare hållning i frågan,nämligen att alternativ skall användas i stället fördjurförsök när det är vetenskapligt möjligt.Vi har ett antal reservationer till betänkandet, bl.a.med anledning av ändringen i djurskyddslagen.Många av de djur som skall användas föds uppunder väntetiden. Det är viktigt, anser jag, attdjurskyddslagen är gällande även under den perioddå djuren väntar på att bli testade och när de testas.Vi var klart negativa när lagändringen infördes, ochdet är vi fortfarande. Vi anser att om man skallkunna få någon som helst kraft i djurskyddslagenmåste den vara tillämplig även när djuren skallanvändas för djurförsök.Vi anser att det satsas alldeles för litet påalternativ till djurförsök. De borde kunnastimuleras betydligt bättre via samhällets styrningän vad man gör i dag.Jag stöder naturligtvis våra reservationer, men jagtänker i det här fallet endast yrka bifall tillreservation 1 om en utvärdering av djurförsöken,som jag tycker är en viktig och angelägen uppgift.Jag antar att de flesta håller med om att enutvärdering behöver göras. I övrigt stöder jag deandra reservationerna, men jag tänker inte begäravotering.Anf. 94 ():Herr talman! Vi hade en omfattande debatt i , då vi diskuterade och fattade beslut omdjurskyddslagen som helhet.