prot · GF0938 · 1991-12-04 00:00:00 — Medränta på ränta blir det ganska mycket pengar.Liselotte Wågö faller i samma grop som politikergjort när man sagt: Vi måsta skapahelhetsgrepp, vi skall utreda frågan. Det är precisvad industrin önskar. En sittande utredning kan detständigt hänvisas till.Jag tycker att det i denna fråga, som är så väl utreddav borgerliga och socialdemokratiska regeringar, avparlamentarikerutredningar och av enskildaexperter, redan finns tillräckligt mycket matnyttigt.Nu måste vi politiker bestämma oss för hursystemet skall utformas. En utmärkt väg vore attskapa ett system som stimulerar konkurrens där detär möjligt, dvs. på de områden där patenten förgamla läkemedel löpt ut. Det tycker jag voreutomordentligt bra. Där tycker jag att man skallkunna konkurrera. När det gäller patenteradeläkemedel, de som är skyddade, måsteman ha ett annat system, som gör att man ändå kanhålla priserna nere.Jag har svårt att förstå inställning. Påandra områden, när det gäller annan industri, ärman för konkurrens och tycker att den driver framnya produkter, utvecklar marknaden. Men när detgäller läkemedelssidan talar man sällan eller nästanaldrig om konkurrens, och man stödjer en politiksom faktiskt indirekt innebär att konkurrensenstoppas.Sverige ligger långt efter på detta område. Andraländer har insett detta och hittat lösningar, därföratt man menar att det är orimligt att göda de gamlaoriginaltillverkarna.Sedan måste jag kort kommentera några av depunkter som tog upp. Det gäller deuppenbara riskerna för patienten. Jag förstår intehennes resonemang. Här handlar det om att så attsäga byta ut salt mot salt och utnyttjamöjligheterna, när det finns identiskakopieprodukter, att faktiskt köpa dem i ställetdärför att de kostar hälften eller mindre än hälftenän vad originalen kostar.Jag förstår inte heller vad man menar med attvalfriheten skall begränsas. Det är ett typisktindustriargument som används för att förhindranågra förändringar över huvud taget. Andrafloskler som industrin vid lämpliga tillfällen brukarta till för att skapa osäkerhet hos politikerna är''regionala kvalitetsskillnader''.En fråga som man måste ställa sig är: Trormoderaterna i och med sitt agerande att resursernaär oändliga? Är det något slags Ebberöds bank somman skall driva här i ? Som socialdemokratmenar jag att vi skall vara snåla medskattebetalarnas pengar och att vi skall utnyttjamarknaden och konkurrensen där så är möjligt.Men det vill tydligen inte moderaterna.Anf. 18 (nyd):Herr talman! Jag vänder mig nu till generika. Vi i Ny Demokrati står för skall införa generika i . Jag instämmeri stora delar i det som har sagt här . En hel del av det var väldigt bra sagt, även omjag inte håller med på alla punkter.I reservationen förordas att kostnadsansvaret förläkemedel skall överföras till landstingen, men detkan jag däremot inte ställa mig bakom.Enligt vad som framskymtat i pressen förberederregeringen ett införande av generika. Som alla vetförekommer det inga kontakter mellan folkpartietoch oss. Jag välkomnar däremot kontakter medsocialdemokraterna. I den här frågan hade det varitmycket lämpligt att vända sig till oss. Då hade vikanske kunnat komma överens om att införagenerika litet snabbare.Anf. 19 ():Herr talman! Jag är inte lika tvärsäker som KentCarlsson om att det skulle vara bristandekonkurrens som är orsaken till att man säljer avvissa läkemedel i Sverige.Visst är vi kostnadsmedvetna och visst är det ontom pengar, men det är den förra regeringen somhar sett till att vi nu tvingas till dessa besparingar.Läkemedelskostnaderna utgör 7--av de totalasjukvårdskostnaderna. I det fallet är man mycketintresserad av att spara, men hur blir det medresten? Vad har man för intresse av att där gå in ochgenomföra förändringar för att det skall bli eneffektiv sjukvård till ett hyfsat pris?Jag kan ändå inte låta bli att reagera. att det finns hyllmetrar av utredningar som hargjorts på initiativ av en socialdemokratisk regering.Varför har ni då inte genomfört någonting? Varförhar ni väntat till nu? Om det här är en så storhjärtefråga för er och om ni anser attläkemedelskostnaden utgör en så stor del av dentotala sjukvårdskostnaden, varför gjorde niingenting åt saken när ni var i majoritetsställning?Anf. 20 ():Herr talman! Det var bra att fälldeen del positiva omdömen om svensk sjukvård. Detär viktigt att man utgår ifrån det positiva när manskall reformera sjukvården. Man skall inte kastabort den sjukvård vi har för att införa någontingannat som vi vet fungerar avsevärt sämre.Johan talade om planekonomi ochplanstyrning. Det är solidaritet och rättvisa somutgör grunden. Alla människor i hela landet har rätttill sjukvård, oberoende av var man bor. Det finnsockså olika bärighet i de olika landsdelarna. Därförkrävs det en viss styrning för att dessa mål skallkunna uppnås. Det är inte bara marknadskrafternai och andra tätorter som skall varastyrande. Det vore i så fall oerhört farligt.Det fria vårdsökande som man har genomfört isödra sjukvårdsområdet och som man nu försökeratt genomföra i andra delar av landet är ocksåoerhört positivt. I kan man väljamellan 15 sjukhus och 100 vårdcentraler. Det är braatt efter behov och utifrån läkarnas sätt att ta handom patienterna fritt kunna välja läkare ochsjukhus. Det är utomordentligt värdefullt attpatienterna kan välja sjukvård.Jag anser att man skall se fördelarna med ett systemoch inte kasta sig i händerna på privatavinstintressen, där det inte är den enskildes behovutan intresset av att tjäna pengar som är detprimära.Anf. 21 ():Herr talman! Ny Demokratis representant sade är för en övergång till generika, men att maninte anser den lösning som den socialdemokratiskaregeringen har föreslagit i sin proposition varalämplig.Under årens lopp har jag försökt att granskaläkemedelsmarknaden för att finna ett system, därman som man kan ta hänsyn tillmedicinska bedömningar har ett visstkostnadsansvar, så att pengarna inte bara flödar iväg. När jag har sett på andra länders system ochförändringar, har jag kommit fram till att om manbara skapar ett system, där man centralt fastställeren subventionslista för icke-patenteradeläkemedel, blir det ett väldigt trögrörligt systemsom stänger ute nya tillverkare och de små ochmedelstora företagen.Enligt min uppfattning bör man föra över pengarnatill landstingsvisa läkemedelskommittéer. På detviset skapas 24 delmarknader här i landet, som gördet lätt för små tillverkare av läkemedel att kommain på marknaden. Det är därför som jag yrkar bifalltill den socialdemokratiska reservationen, somutgör ett första steg mot en sådan utveckling.Anf. 22 (nyd):Herr talman! Jag tackar så mycket för elogen överatt jag berömde sjukvårdspersonalen. brukar vi säga att när det finnsförutsättningar skall vi försöka nå enighet i olikafrågor. Vi är eniga om att patienten skall ha det såbra som möjligt. Således är vi överens om målenmedan vi diskuterar metoderna.Det fria vårdsökandet är mycket positivt där detfungerar. Här nämndes som ettexempel, och jag ställer mig helt bakom detta.Socialutskottets ledamöter har varit i , därvi fick höra mycket om denna problematik. Viarbetar på att försöka tillgodoseNorrlands behov. Vi är medvetna om att det därfinns mycket att göra.Det finns också områden i där det friavårdsökandet inte fungerar, nämligen då man ärgammal och socialt utslagen. Jag önskar att ni somifrågasätter detta kom till för att sehur vi tvingas behandla våra patienter. Då skulle niförstå varför jag anser att en producentoberoendesjukvårdsförsäkring skulle vara lösningen. Med enproducentoberoende sjukvårdsförsäkring skullepatienterna -- och då även de äldre medborgarna --ha laglig rätt till vård och omvårdnad, vilket faktisktär någonting som man skulle kunna tänka sig attskriva in i grundlagen.Anf. 23 (nyd):Herr talman! Det vore bra med mera samarbetemellan de olika partierna i utskotten. En oerhörtviktig fråga när det gäller sjukvården i ärprestationsersättning till distriktläkarna. Fram till1969 ansåg även socialdemokraterna att det skullevara bra. Såvitt jag förstår är detta egentligen intenågon ideologisk fråga, eftersom tandläkarnafortfarande har en viss form av tantiemersättning.Det är nu en stor kris inom den öppna vården.Enligt uppgifter som man har fått fram -- det ärmycket svårt att få fram uppgifter -- behandlardistriktläkare mindre än tio patienter/dag de dagarhan inte är på kurs, på semester eller har ledigt somjourkompensation. behandladedistriktläkare 20--50 patienter/dag, och i regel uppemot 30 patienter/dag. Detta är den stora frågan,och vi borde alla komma överens om att man skallinföra någon form av prestationsersättning inomden öppna vården.Anf. 24 ():Herr talman! sade att problemetfinns mest i . Då får man lösa detta iStockholm och inte kasta bort sjukvården i helalandet. Jag vill påstå att det fria vårdsökandetfungerar relativt bra ute i landet, men det gäller attta itu med att reformera sjukvården i Stockholm.Det är naturligtvis inte acceptabelt att man skriverut patienter och skickar hem dem innan de ärfärdigrehabiliterade.Stockholmspolitikerna och alla som är verksammainom sjukvården i måste ta itu medproblemet och inte förkasta sjukvården. Denbehöver förändras i grunden, men inte så att denblir sämre. Man måste reformera så att denfungerar bättre.Anf. 25 (nyd):Herr talman! Jag har svårt att se hur man skullekunna införa vänstertrafik i medanresten av landet har högertrafik. Således är det intemöjligt att tillämpa marknadshushållning iStockholm och planhushållning i övriga landet.Jag håller med om att problemet i ärspeciellt, vilket jag tidigare berörde. Kommunenhar så mycket annat att fördela pengarna på, attendast av pengarna går till sjukvården.Detta är ett speciellt problem som vi måste ta itumed. Vi måste försöka få kommunalpolitikerna iStockholm att förstå det här. Det rör sig också omett riksproblem.Anf. 26 ():Herr talman! När man förändrar i kanman utgå ifrån den sjukvård som gäller i landet iövrigt och som är bra. Det är här som det skallreformeras. Man skall inte ta bort någonting för attsedan införa något som är sämre.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §. )5 § m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU4 Utlänningsnämnd m.m. (prop.1991/92:30).Anf. 27 ():Herr talman! är positivt tillinrättande av en avasylärenden, men vi vill att nämnden skall ha enannan ställning än den som regeringen ochutskottet är beredda att ge den. Vi tycker t.ex. atträttssäkerhetsskälen bör framhållas som detviktigaste när det gäller inrättandet av en sådan härnämnd. Därför vill vi ge nämnden en mycketstarkare ställning än vad som tycks bli fallet. Detstår i betänkandet att nämnden inte skall utformassom en domstol. På ett annat ställe i betänkandetgör man ändå jämförelsen med en domstol när detgäller nämndens sammansättning. Jag tycker kan säga att den är utformad som en domstol,men den ges inte möjlighet att arbeta som endomstol.Vidare föreslås det att det skall regleras i lag vilkaärenden som skall kunna överlämnas till regeringenför avgörande. Detta är ju också någonting positivt.Det har ju tidigare varit mycket godtyckligt vilkaärenden som skulle överlämnas till regeringen.När man fortsätter att läsa betänkandet blir maninte så mycket klokare. Det står att det skall gällaungefär samma förhållanden som . Den praxissom verket har skapat skall alltså gälla även ifortsättningen.I vår motion och i vår särmening säger vi att det ärviktigt att nämnden och inte regeringen får skapapraxis. På den punkten vill vi därför ändra ilagtexten.Sedan vill vi också att det skall skrivas in i lagen attärendet måste vara av väsentlig vikt för riketssäkerhet eller rikets förhållande till annan stat föratt verket skall vara tvunget att överlämna ärendettill regeringen i stället för till nämnden. Naturligtvisanser vi att det är både önskvärt och möjligt attnämnden har bra kontakter med bl.a. regeringen,UD och UNHCR och kan rådfråga i ärenden därnämnden är osäker.Vi skriver också i vår motion att vi anser att det påsikt bör bli ett kontradiktoriskt förfarande vidnämndsprövningen. I en domstol finns det kärandeoch svarande, och vi önskar att det även vidbeslut i nämnden skall bli möjligt att t.ex. ha meden asylsökandes advokat. Många av de ärendensom nämnden skall avgöra är livsavgörande för denenskilda människan på ett mycket mer dramatisktsätt än när det t.ex. gäller en person som står åtaladi en domstol på grund av exempelvis stöld. Man kaninte bli företrädd och försvarad när skälet till söker asyl ifrågasätts.Vi skulle för vår del vilja ha ett system medprövningsnämnder även i första instans. Vi tar inteupp detta i samband med den här motionen,eftersom det inte hör hemma just där, men vikommer att ta upp frågan i en annan motion. Inomde fyra regioner som vi har bör det finnasprövningsnämnder som prövar asylärendena även iförsta instans. Då skulle även här rättssäkerhetenökas, och förtroendet bland allmänheten för att detfattas rättvisa och riktiga beslut i flyktingärendenskulle också bli större. Så sent som kundevi i TV se hur det går till i invandrarverket. Enutredare går in till sin avdelningschef och föredrarärendet, varefter de två tillsammans avgör det.Muntlig utredning tas upp i betänkandet. Manutgår ifrån att det hela fungerar vidinvandrarverket, i första instans. Många haremellertid kunnat konstatera att det inte gör det. Vihar inte med frågan i vår särmening, men vi villverkligen poängtera att målet måste vara att manskall använda sig av muntlig förhandling så ofta somdet går för sig och kan anses nödvändigt. Enasylsökande bör få större möjligheter att begäramuntlig förhandling och att också få det.Flyktingbarnens situation tas också upp ibetänkandet. Inte heller denna fråga berörs i vårsärmening. Vi nöjer oss med att konstatera attfrågan har blivit uppmärksammad. Vi förväntar ossatt det skall komma nyadirektiv från regeringen. Efter det att den nya lagenantogs visar statistiken hur siffrorna kvartal efterkvartal bara blir större när det gäller förvar av barn.Rättshjälpen tas också upp i betänkandet. Ävenhär nöjer vi oss med att konstatera att beredningpågår. Vi förväntar oss ett förslag. Här håller vi heltmed diskrimineringsombudsmannen, som anser attden nya rättshjälpsmyndigheten skall ta hand omde här frågorna.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillmom. 1 och 4 i vår särmening.Anf.28 ():Herr talman! Det är angeläget att människor somhar flytt från sina länder och kommit hit för att sökaasyl får en snabb och ur rättssäkerhetssynpunkt såkorrekt prövning som möjligt.I dag har de asylsökande rätt att hos regeringenöverpröva ett beslut som har fattats avinvandrarverket. har det blivit enalltmer omfattande uppgift för invandrarministernatt ta sig an dessa överklagandeärenden. Underregeringens torsdagssammanträden har beslutfattats i hundratals frågor. Detta är inte entillfredsställande ordning.Den förra regeringen tillsatte en kommitté meduppgift att se över instansordningen. Jag satt självmed i denna kommitté. Och jag kan nu med glädjekonstatera att det förslag som kommittén lade fram,nämligen att en utlänningsnämnd skulle inrättas, äralla partier nu ense om och beredda att fatta beslutom.Vänsterpartiet har, som harredogjort för, i sin meningsyttring framfört en delandra synpunkter än majoriteten i utskottet, ochjag skall beröra dessa.Det första som tog upp gällderättssäkerhetsskälen. Jag menar att hela förslagetom att inrätta en utlänningsnämnd har tillkommitav rättsäkerhetsskäl, eftersom den ordning sområder just nu inte är tillfredsställande. Antaletärenden är så stort att man inte kan sätta sig intillräckligt i hundratals ärenden under en dag.Detta är ur rättssäkerhetssynpunkt en brist för densökande.Syftet med inrättandet av denna nämnd är inte baraatt man skall avhända regeringen beslutsfattandetutan att man skall få en större säkerhet när detgäller de asylsökandes rättigheter. Därför tror jagatt vi är överens om motiven för att inrätta en sådannämnd.När det gäller överförandet av ärenden frånnämnden till regeringen menar jag att det är ennyansskillnad mellan åsikter ochutskottsmajoritetens. Beträffande överlämnandeav ärenden till regeringen anser attbetydelsen för rikets säkerhet eller annars allmänsäkerhet eller för rikets förhållande till främmandemakt eller mellanfolklig organisation skall varaväsentlig för att detta skall ske.Sådana ärenden är mycket känsliga. Och i dagavgör regeringen att det är politiska avvägandensom ligger till grund för hur man fattar besluten. Vianser att det är viktigt att detta fortfarande görs avregeringen, eftersom det handlar om politiskaavväganden.I övriga ärenden är det nämnden själv som fårbestämma i vad mån man vill gå till regeringen föratt få ett utlåtande för praxis. Det skall inte vara pådet sättet som den förra regeringen föreslog,nämligen att regeringen skall kunna gå in i enskildaärenden, utan det är nämnden själv som skallbesluta om den vill lämna över ett ärende för skapapraxis för speciella grupper.Vänsterpartiet har i sin meningsyttring även tagitupp att de i ingåendelekmännen skall vara särskilt insatta i denna typ avärenden. Vi utgår från att de politiska partiernasom skall tillsätta dessa personer ser till att dessapersoner har en god insikt i sådana frågor ochintresse för mänskliga rättigheter ochsamhällsförhållanden i främmande länder.Vänsterpartiet har i sin meningsyttring även tagitupp att ordföranden inte skall har rätt att fattabeslut å nämndens vägnar. Jag sitter själv med itotalförsvarets tjänstepliktsnämnd och har en delerfarenhet av detta. Och jag anser att det är rimligtatt ordföranden kan gå in och fatta beslut i rentrutinbetonade ärenden och att hela nämnden istället koncentrerar sig på ärenden som är av störrebetydelse och som det är viktigare att ta upp tilldiskussion. Om man får bort dessa rutinärendenblir det mer plats för de ärenden som behöverdiskuteras.Det finns möjlighet till muntlig handläggningnär det gäller invandrarverket. Men möjlighetenkanske inte utnyttjas så mycket. Även när det gällerdenna nämnd kommer de asylsökande att hamöjlighet till en muntlig föredragning. Det påpekasockså särskilt i propositionen att det kan vara avstor betydelse och bra för rättssäkerheten om deasylsökande även muntligt kan framföra sinaåsikter.Berith tog även upp flyktingbarnenssituation och förvarstagande av barn. Vi ifolkpartiet har motionerat om att förvarstagande avbarn inte bör förekomma. Jag vet attinvandrarministern är särskilt uppmärksam pådenna situation, och vi får avvakta regeringensförslag när det gäller flyktningbarnens situation.Till slut vill jag bara framhålla att det är minövertygelse att kommer attbidra till att det blir en bättre ordning påbeslutsfattandet och att det blir en ökadrättssäkerhet för de asylsökande. Det är verkligenvälkommet.Jag yrkar därmed bifall till utskottets hemställanoch avslag på meningsyttringen.Anf. 29 () replik:Herr talman! Det första som togupp, nämligen det stora antalet ärenden som i dagligger hos regeringen och som skall avgöras varjetorsdag, kommer vi kanske tillbaka till när vi såsmåningom skall behandla det förslag som kommeratt läggas fram. Med en bättre hantering i förstainstans tror jag att antalet överklaganden till dennanämnd kommer att minska.Ingela sade att rättssäkerheten är detfrämsta motivet för att inrätta denna nämnd. Då ärdet litet synd att det inte står vare sig ipropositionen eller i betänkandet, utan det påpekaspå flera ställen att denna nämnd inrättas för attavlasta regeringen arbetsuppgifter.Vår motion handlar inte om, och jag har inte hellertalat om, de ärenden som nämnden själv skallbesluta om att överlämna till regeringen. Vad dethandlar om är verkets möjligheter att lämna överärenden till regeringen och alltså ställa nämnden offside.Vad är rutinärenden? I betänkandet står det att''ordföranden ensam bör få avgöra frågor ominhibition''. Ja visst, men i fråga om avvisningarställer vi oss mycket frågande. Den typ av ärendensom inte gäller sakfrågor som går den asylsökandeemot bör ordföranden ensam kunna få avgöra. Menärenden som i sak gäller asylprövning anser vi inteatt ordföranden ensam skall kunna avgöra.Anf. 30 ()replik:Herr talman! Vi skall kanske inte ytterligarediskutera motiven för själva införandet av den härnämnden. Men jag vill poängtera att just detta medatt man avlastar regeringen i sig innebär en ökadrättssäkerhet. Den belastning sominvandrarministern haft har ju inte varit entillfredsställande ordning urrättssäkerhetssynpunkt. Det har ju därmed intevarit möjligt att gå in i de olika ärendena. Det liggerdärför i sakens natur att rättssäkerheten måste öka.När det gäller rutinärendena menar jag att det finnsärenden som inte behöver tas upp i nämnden ochsom kan karakteriseras som rutinärenden. I defallen är det en fördel att ärendena kan avgöras avordföranden. Det kommer ändå att bli fråga ommånga ärenden. Tidsutrymmet för diskussioner ienskilda ärenden kommer att bli ett annat jämförtmed hur det har varit . Således är det viktigtatt den diskussionen får ett större utrymme och attrutinärenden kan avgöras av ordföranden. Jaganser inte att detta kommer att innebära någonförsämring när det gäller rättssäkerheten.Anf. 31 ():Herr talman! I socialförsäkringsutskottetsbetänkande behandlas regeringens proposition omen utlänningsnämnd -- en fristående nämnd somskall överpröva de utlänningsärenden som i dagavgörs av regeringen. Förslaget om enutlänningsnämnd ingår i den proposition om enaktiv flykting- och immigrationspolitik som densocialdemokratiska regeringen lade påriksdagens bord. Men den tillträdande nyaregeringen drog snabbt tillbaka det här förslaget.Nu kommer det tillbaka i form av en proposition.Förslaget är bra och i stort sett detsamma som detsocialdemokratiska. Vi yrkar således bifall tillpropositionen.Några synpunkter vill jag ändå anföra. IMorgonekot kunde man höranyheten om vem som skulle bli huvudordförande iden nya . Det var intressant,med tanke på att ärendet inte var slutbehandlat iutskottet -- dvs. betänkandet var inte justerat.Detta gjordes . Regeringen bryrsig tydligen inte om att avvakta vare sig utskottetsställningstagande eller beslut. Handlardet om nonchalans gentemot eller ommaktfullkomlighet? Den frågan måste ställas. Omden förra regeringen skulle ha gjort på samma sättskulle säkert direkt ha gjort en KU-anmälan.Enligt det aktuella förslaget i densocialdemokratiska propositionen var det tänkt attutlänningsnämnden skulle starta sin verksamhetden . Den nuvarande regeringen föreslårnu att verksamheten skall starta redan den 1 januari1992. , när alltså skall fatta beslut,är det . Förslaget innebärgenomgripande förändringar i många avseenden.Är det då realistiskt att tro att verksamheten kankomma i gång och fungera när tiden är så kort?Tre heltidsanställda orförande skall utses -- ja, en ärtydligen redan utsedd. Därtill kommer ersättareoch 15 förtroendevalda ledamöter. Såvitt jag vet är det här ännuinte bestämt, även om man i DagensNyheter kunde läsa om motsatsen. Dessutom skallledamöterna enligt propositionen ha ordentliginformation och utbildning om lagstiftningen. Tilldetta kommer att vi har juloch nyårshelgen framföross.Mot den bakgrunden frågar jag: Varför har ni såbråttom? Utskottets talesman kan kanske ge enförklaring. Jag vänder mig till utskottets talesman,eftersom invandrarministern inte befinner sig ikammaren. Hade det inte varit bättre med ennämnd som träder i arbete med en väl intrimmadoch fungerande organisation ?Frågan är om den här stora brådskan gagnar deasylsökande. inte fullt ut den1 januari medför det extra väntan och onödigtlidande för de asylsökande. är antaletärenden som väntar på regeringsbeslut ca 5 400.Det betyder att det är ca 11 000 människor somväntar på ett besked. De som står längst fram i könhar väntat . Ca 2 000 ärenden betyder att 18månader inte räcker till, och 2 000 ärenden betyderatt det handlar om drygt 4 000 människor --människor som länge väntat på besked och som pådetta sätt får vänta ännu längre.Erfarenhetsmässigt vet vi att det tar tid innan en nyorganisation fungerar fullt ut.