prot · GE0949 · 1991-01-15 00:00:00 — En broshyr med särskildinformation riktad till pensionärer kommer ut ibörjan av året och ett informationsblad ompreliminärskatt på räntor och utdelningar kommeratt distribueras till samtliga bankkontor. Engelskaversioner av broschyren Det nya skattesystemetoch MOMS-broschyren kommer ut under februari.Vissa ytterligare informationsskrifter sombehandlar reavinst planeras.Utgifterna för informationen uppgår till ca12 milj. kr., varav huvuddelen är porto ochtryckkostnader.Anf. 95 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Det är mycket som har hänt . Men minerfarenhet är att människor anser att de inte har fåtttillräckligt med information. Under höstenuttryckte många en djup oro för sin privatekonomii samband med skatteomläggningen. Än värre hardet blivit nu när många organisationer, företag ochinstitutioner lägger på betydligt mer på sina priserän vad själva momspåslaget motiverar. Finns detmöjlighet att snabbt få ut information så att denenskilda människan kan bilda sig en uppfattning omhuruvida påslaget är rimligt att betala eller ompriset har höjts för mycket?Anf. 96 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar helt oro överdet oskick som förekommer på sina håll. Man tar utstora prishöjningar och påstår felaktigt att de i sinhelhet beror på skattereformen, dvs. attmervärdeskatt införs på ett vidgat område. Detfinns all anledning att påtala att det är felaktigt. Såhar också skett. Jag har själv gått ut medinformation i denna fråga. Regeringen har gettstatens pris- och konkurrensverk i uppdrag att nogafölja utvecklingen på området och slå larm ommissförhållanden upptäcks. SPK har redaninformerat om uppgifter som visar ungefär vilkapåslag i olika branscher och för olika typer avtjänster som är motiverade på grund avbasbreddningen av mervärdeskatten.Skattemyndighetens uppgift är något annorlunda.Skattemyndigheten har i första hand att informeraallmänheten om de nya skattereglerna. Detta hargjorts, och mera kommer att ske -- inte minst isamband med de deklarationer som skall avlämnasförsta gången . Det är däremot inteskatteförvaltningens uppgift att ge mera allmännaråd i hushållsekonomi eller att gripa in i den månolika företag höjer priserna oskäligt med anledningav skattereformen. De uppgifterna bör i förstahand skötas på annat sätt. Jag har nämnt någraexempel på hur det kan gå till.Anf. 97 ():Herr talman! Det finns naturligtvis enrollfördelning för skattemyndigheten osv. Men detär moraliskt angeläget för människor att kunnahjälpa till själva. Det är bra att kunna känna kan säga ifrån. Det finns en hel del pengar kvarav det anslagna beloppet, så det kanske går att göranågot ytterligare för att åstadkomma enförstärkning.Anf. 98 Statsrådet ():Herr talman! Det är riktigt att riksskatteverketkommer att gå ut med ytterligare information. Jagkan inte nu mera i detalj förutse vad som återstår.Men jag kan lova att regeringen och jag skall göravad som står i vår makt för att vare sig det sker medhjälp av skatteförvaltningen eller på annat sättytterligare upplysa allmänheten om de priseffektersom kan motiveras av skattereformen. Det ärnaturligtvis viktigt att allmänheten har kännedomom detta och att allmänheten kan hjälpa till med attslå larm om oskäliga prishöjningar genomförs meden felaktig motivering.Herr talman! Får jag passa på tillfället att som ettkomplement till mitt frågesvar lämna över en del avdet informationsmaterial som har framställts,broschyrer, annonser och ljud- och bildkassetterfrån i första hand skatteförvaltningen men ocksåfrån spardelegationen, som har varit inblandad iinformationsverksamheten.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:334 om utredningom ställningAnf. 99 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig när denaviserade utredningen om ställningskall tillsättas och om regeringen avser att samrådamed om utredningens uppdrag.Regeringen beslöt vid sitt sammanträde den 18oktober 1990 att bemyndiga mig att tillsätta enutredning med uppdrag att utreda mål och formerför verksamhet. Ett samråd hade, somLars påpekar i sin fråga, ägt rum undervåren. Utredningen kommer att tillsättas inom dennärmaste framtiden, så snart personfrågor ochorganisatoriska frågor har lösts.Anf. 100 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Först några ord om tidsaspekten. I april förra åretförelåg, efter vad vi vet i , ett utkast tilldirektiv till denna utredning. Direktivenöverensstämde med en motion med mig som förstanamn, vilken hade väckts i januari samma år.Motionen var på väg att avstyrkas i finansutskottet.Det framgick i sammanhanget när regeringen togsitt initiativ att siktet var inställt på att lägga framförslag till en grundlagsreform redan nu i höstas.Utredningen har ännu inte kommit till stånd. Dethar gått tre kvarts år sedan direktiven förelåg, ochdet är sedan statsrådet fick sittbemyndigande.Jag blir mest överraskad över att statsrådet säger attsamråd har ägt rum. är ett riksdagensorgan. Talmannen överlämnade till gruppledarna ivåras utkasten till direktiv. Men de återkalladespåföljande dag, och vi fick aldrig något tillfälle attlämna några synpunkter. Jag har alltså utgått frånatt samrådet skulle genomföras. Vi var ju överensmed innehållet i direktiven . Det är i och försig inga problem på den punkten. Men det bordelika fullt vara en kontakt som slutförs. Jag vet inteom det föreligger något missförstånd här. Jaghoppas verkligen på det.Om statsrådet anser att samrådet är slutfört,aktualiserar det sammansättningen som jag hadetänkt ta upp vid ett kommande tillfälle när vi kanlägga fram synpunkter på utredningen.I våras tyckte jag mig kunna godta att det fanns enutredningsman, då det brådskade att få fram engrundlagsändring . Men är det inte likabrått. Då menar jag att det är rimligt att det tillsättsen parlamentarisk utredning där de partier som ärföreträdda i riksbanksfullmäktige också finns med.Det är ju ett organ som regeringenegentligen inte kan förfoga över påutredningsstadiet.Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Det är riktigt att det fanns ett utkasttill utredningsdirektiv . Som alla har kunnatkonstatera har denna utredning ännu inte tillsatts.Skälet till tidsutdräkten är att vi har behövtytterligare tid på oss för att fundera på direktivensutformning. Det har också hänt väsentliga saker påområdet på den relativt korta tid som har förflutitsedan i våras. Jag tänker framför allt på denfortsatta utvecklingen inom EG och arbetet med attskapa en ekonomisk och monetär union och isamband med det att skapa en s.k. europeiskcentralbank.Med hänsyn till vad som har sagts omSveriges framtida relationer med EG, där ettmedlemskap har ryckt fram som en högst sannolikutveckling framöver, kommer den utvecklingenmera direkt att påverka oss under de närmasteåren. Det finns anledning att lyfta fram denaspekten starkare än vad som skedde i utkasten tilldirektiv i våras.I och med att vi inte drog i gång ett arbete ,är det som påpekar omöjligt att få tillstånd ett första beslut i en grundlagsfråga underdenna mandatperiod. Det hade nog varit mycketsvårt även om det ursprungliga tidsschemat hadehållit. Det gör i sin tur att vi av den anledningen intehar någon större brådska. I den mån det blirgrundlagsändringar -- det är mycket möjligt att såblir fallet -- är det inte förrän efter valet somdet andra och definitiva beslutet kan fattas. Detförsta beslutet om ett sådant tidsschema bör -- omjag minns rätt -- fattas senast . Vihar alltså ganska gott om tid. Men jag kan försäkraatt vi mycket snart kommer att tillsätta dennautredning.Anf. 102 ():Herr talman! Detta gör mig orolig. Statsrådetbesvarade inte min fråga om det s.k. samrådet. Jaghar med mig de direktiv vi fick med följebrevet frånriksdagsdirektören : ''StatsrådetÅsbrink har tagit kontakt med talmannen för attdiskutera formerna för tillsättande av en utredningom och innehållet i direktiv förutredningen- - - Synpunkter emotses senast den 27april.'' Det brevet var daterat ochtillställdes mig som gruppledare.Den 26 april fick vi ett brev från sammeriksdagsdirektör: ''Sedan jag fått meddelande omatt de utdelade direktiven är aktuellasaknas anledning för er att besvara min tidigareskrivelse.'' Man kan därefter då inte säga attsamråd har ägt rum och att allt är frid och fröjd vadbeträffar inkoppling. Vi harinte givits tillfälle att lägga fram synpunkter pådirektiven. För min del tror jag att det är okej. Jagtror inte heller att det är några problem med att tamed EG-aspekterna. Men jag hade tänkt att läggafram synpunkter på sammansättningen. Vad tänkersig statsrådet där? Det finns ingen anledning att avbrådskande skäl ha bara en utredningsman utanparlamentarisk förankring.Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! Normalt är inte gången sådan attregeringen samråder med ochoppositionspartierna om utseendet på de direktivsom ligger till grund för utredningar och inte hellerhur en kommitté skall vara sammansatt.Det är inte minst i det här fallet fritt fram både förLars från och för andrapartier att ge synpunkter då det i ett tidigare skedehar delats ut ett utkast till direktiv. Synpunkter harockså framförts, senast här i kammaren.När det gäller sammansättningen av kommittén kanjag försäkra att det kommer att skapas godamöjligheter för oppositionspartierna att påverkautredningsarbetet under resans gång. Det ärsjälvklart att en utredning måste stå i kontakt medriksdagen och partier.Anf. 104 ():Herr talman! Det må vara att det inte hör tillvanligheterna att oppositionspartierna ochriksdagen i förväg granskar direktiven. Men det härär inte ett vanligt ärende. är ettriksdagens verk. Egentligen kan man hävda att detär som skall svara för utformningen avdirektiv och hanteringen av dem.Nu finns det en praxis sedan gammalt att det trotsdet formella förhållandet åligger regeringen atttillsätta utredningar osv. Men jag hävdar att ettsamråd inte har skett. Och jag tycker att statsrådetborde kunna instämma, när jag återger vad som harsagts till oss. Vi har fått tillfälle att lägga synpunkterpå direktiven. Jag har förberett mig på att göra så,men jag har sedan fått beskedet att det inte ärnågon idé då det hela inte är aktuellt och direktivenär återkallade.Dessutom kommer vi till frågan om utredningenssammansättning. Jag var själv ledamot avstatsskuldspolitiska kommittén, som var den förrakommitté som sysslade med . Det var enparlamentariskt sammansatt utredning. låter det som att så inte skall bli fallet nu.Jag tror att det är fel att hantera frågan på detta sättnär ärendet gäller ett av verk.Anf. 105 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker kanske inte att LarsTobisson skall överbetona de formella aspekternapå hanteringen av denna fråga. Faktum kvarstår attriksdagen och oppositionspartierna har haftmöjlighet att ta del av ett tidigare utkast tilldirektiv. Man har haft möjlighet att ge synpunkter,vilket också har skett både här i , imassmedia och på annat sätt.Det har med önskvärd tydlighet framgått vad bådemoderaterna och vissa andra partier har för åsikteri den här frågan. Jag tycker inte att ni kan säga attera möjligheter att påverka denna process har varitdåliga.Om jag minns rätt, förekom inte någotmotsvarande förfarande när direktiven utarbetadesoch fastställdes för den statsskuldspolitiskakommittén.Anf. 106 ():Herr talman! Jag kan ge statsrådet rätt i att så inteskedde. Därför var det ett mycket bra initiativ avstatsrådet att vända sig till med dettautkast till direktiv. Det var rätt sätt att hanterafrågan. Det gjorde mig så vänligt stämd, att jagtyckte att man kunde godta detta medutredningsman, i synnerhet som det var en sådanbrådska. Men jag tycker faktiskt att statsrådet kanerkänna att det är fel när han säger att samråd harägt rum. Jag har ett papper i min hand, därriksdagsdirektören har skrivit: ''Sedan jag fåttmeddelande om att de utdelade direktiven intelängre är aktuella saknas anledning för er attbesvara min tidigare skrivelse. ''Jag hoppas att statsrådet vet vad jag och det partijag representerar anser i den här frågan. Det harframgått i andra sammanhang, men så som dettahar utspelats har vi inte fått tillfälle att samråda omdirektiven.Som sagt, när det nu inte är så bråttom finns detanledning att redan från början förankra dennafråga, som kan vara känslig för de partier som finnsrepresenterade i riksbanksfullmäktige.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:306 om hjälp medlivsmedel till de baltiska staternaAnf. 107 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser ta något initiativ för att sända svenskalivsmedel till de baltiska republikerna.Sedan frågan ställdes har läget i de baltiskarepublikerna förändrats avsevärt. Under dengångna helgen har sovjetiska trupper gått in iLitauens huvudstad , med blodsutgjutelsesom följd. Även i och är lägetspänt. Jag behöver inte upprepa statsministernsklara fördömande av det sovjetiska handlandet.Vad gäller biståndsinsatser till de baltiskarepublikerna finns beredskap för snabba,humanitära insatser om behov skulle uppstå.Regeringen har löpande kontakt med Svenska rödakorset, som är berett att agera i samarbete medFinska röda korset. Medel härför kommer i så fallatt ställas till Röda korsets förfogande.Så till det som frågan avsåg, nämligenlivsmedelshjälp. kom oroanderapporter om försörjningsproblem iSovjetunionen. Det står klart att de brister iförsörjningssystemet som föreligger snarare berorpå distributionsproblem och på den kris dencentralplanerade ekonomin står inför än på reelllivsmedelsbrist. Utvecklingen har förstärkt detta intryck.Jag har tidigare i kammaren poängterat attregeringen uppmärksamt följer försörjningsläget iSovjetunionen. Vi har beredskap för humanitärainsatser. Flera enskilda organisationer har inlett ettstöd till särskilt utsatta grupper. Sådana insatserutgör ett viktigt bidrag till det stöd vi ger till folkeni Baltikum.Anf. 108 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret på min fråga.Som ministern påpekade är detta ettdistributionsproblem snarare än en reelllivsmedelsbrist. Det är möjligt, men det kan jaginte bedöma. Men vad det beror på är föga tröst förde människor som inte kan få tag i mat. De kankonstatera att det är tomt på hyllorna i affärerna.Till detta måste den fasta befolkningen i dessaländer se till att också de trupper som ärstationerade i får livsmedel. Enligtuppgifter är detta ett av de tvisteämnen som man iLettland förhandlar om.Andra länder har levererat livsmedel till andradelar av . Jag vill då fråga: Vilkaytterligare kriterier måste uppfyllas, enligtregeringen i , för att vi skall agera och lämnalivsmedelsbistånd?Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! Den här frågan har två aspekter. Denförsta är att det rör sig om katastrofbistånd närmänniskor lider av svält eller undernäring. Om jagser till försörjningssituationen generellt iSovjetunionen, liksom i de Baltiska republikerna,går den inte att jämföra med hur katastrofbiståndbrukar hanteras när det gäller andra delar avvärlden. befinner sig alltså i enrelativt sett bättre situation. Om situationenytterligare skulle förvärras kan det ändå bli frågaom att använda katastrofhjälp.Den andra aspekten är att vi har diskuterat med debaltiska republikerna om att lämna bidrag till derasallmänna utveckling. Vad gäller vårt bistånd tillÖsteuropa har man prioriterat direktautvecklingsinsatser före livsmedelshjälp.Anf. 110 ():Herr talman! Jag håller med om att det är mycketviktigt, vilket också påpekas i svaret, attorganisationerna i har möjlighet att få stödför att ta kontakt med människor i ochinleda ett samarbete.Min fråga föranleddes av de många artiklar somfanns i massmedia , där de tommahyllorna i affärerna visades. Då faller det signaturligt att vi från svensk sida undersöker om viinte skulle kunna hjälpa till.Som jag påpekade i min fråga är det ungefär 40 milfågelvägen härifrån och till . Dettaavstånd är inte längre än att man skulle kunna klarat.o.m. färskvaruförsörjningen, vilket ju intekommer i fråga när det gäller katastrofbistånd tillandra länder.Men om jag skall tolka ministerns svar rätt, måstedet tydligen till större problem än vad som förnärvarande är för handen för att vi från svensk sidaskall ställa upp med livsmedelsbistånd. Det ärbeklagligt, tycker jag. Livsmedelsbistånd skulle vara till stor nytta för Baltikum.Anf. 111 Statsrådet ():Herr talman! När vi lämnar katastrofbistånd utgårvi ifrån katastrofens omfattning. Läget iSovjetunionen, inkl. , är besvärligt -- jagavser då livsmedelssituationen och lämnar dagensoch gårdagens händelser utanför. Om man sätterdenna situation i relation till andrakatastrofsituationer i världen, är läget iSovjetunionen dock inte fullt lika allvarligt. Härmåste man göra en prioritering.Vi har gett löfte till enskilda organisationer omfraktbidrag när dessa vill sända livsmedelshjälp. Enviss sådan livsmedelshjälp har också lämnats avsvenska enskilda organisationer.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1990/91:315 om ökat stöd tillde baltiska republikernaAnf. 112 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att utöka biståndet till debaltiska republikerna, bl.a. för att bygga upp nykapacitet för produktion av trycksaker.Den gångna helgens händelser i harskakat oss alla. Våld kan aldrig accepteras. Genomatt tillgripa vapenmakt mot obeväpnade civilaupptrappades ett redan tidigare allvarligt läge. Detberör också fråga, nämligenmöjligheterna för den baltiska pressen att arbetafritt.Oron över utvecklingen har fördjupats. De baltiskarepublikerna behöver vårt stöd och skall få det. Ettbetydande samarbete är redan i färd att genomförasinom ramen för miljardprogrammet för Östeuropa.Jag vill särskilt nämna experthjälp på miljöområdettill stöd för planering av vattenreningsverk samt detsvenska initiativet till djupgående studier av debaltiska republikernas ekonomier.Jag vill här till överlämna en aktuellförteckning av vad som pågår.Vad gäller insatser för att bygga upp en tryckeri-och redaktionskapacitet i de tre republikerna finnsredan en begäran från republiken . Ettprojekt med denna inriktning förbereds förnärvarande genom A-pressen och ArbetarrörelsensInternationella Centrum. En ansökan harinlämnats till SIDA och BITS.Jag kan försäkra att regeringen fortsätter -- både pådetta område och andra -- att ge sitt aktiva stöd tillde baltiska republikernas ekonomiska och politiskautveckling.Anf. 113 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga ochför den lista som jag kommer att få ta del av. Denskall bli intressant att studera, eftersom jag redantidigare har följt denna fråga en hel del.Jag har i andra sammanhang framfört minuppfattning i denna fråga. Jag anser att vi inte visarden generositet mot de baltiska staterna i derasutvecklingssträvanden som vi borde visa. Men detär inte riktigt detta som är ämnet för denna fråga.Vad jag nu åsyftar är ett slagskatastrofbistånd, fastän det här inte handlar omlivsmedel som under föregående frågedebatt utanom resurser för den fria opinionsbildningen.Sovjetarméns ingripande i , och framförallt i och , har hårt drabbatmöjligheterna till en fri opinionsbildning i dessaländer. Det finns där ett behov av ett omedelbartstöd, inte några långsiktiga projekt som förberedsoch prövas i vanlig demokratisk tågordning.Sverige skulle i princip kunna ingripa inom denärmaste dagarna och ställa resurser tillförfogande. Det borde i varje fall i Lettlandfortfarande vara möjligt att i samråd med delettiska myndigheterna se till att man där fårtryckeriresurser och liknande som kan behövasnär Pressens hus är ockuperat. I kan dettamöjligen vara svårare; det kan jag inte bedöma.Det skulle vara intressant att få höra om det tagitsnågra sådana kontakter från den svenskaregeringens sida.Denna situation reser också ett annat behov,nämligen att snabbt komma i gång medradiosändningar på de baltiska språken. Vi vet juatt man har tystat den oberoende radion i ,och risken finns att samma öde drabbar de övrigabaltiska staterna. Också här borde man medsvenska biståndsresurser kunna se till att detkommer i gång radiosändningar som kanupprätthålla det fria ordet.Anf. 114 Statsrådet ():Herr talman! Självfallet innebär den nu rådandesituationen att det behövs mycket stöd. Men det ärsamtidigt inte så helt lätt att veta vad man skallgöra. Regeringen har just nu tillfälle att samtala omdetta med de många politiker från de baltiskarepublikerna som finns i . Jag vet attframför allt utrikesministern också har gjort detta,inte minst vad beträffar möjligheten att fortsättaradiosändningar. Jag hoppas att dessa samtal ochvåra möjligheter i detta sammanhang också skallleda till ett resultat.Anf. 115 ():Herr talman! Detta lät något bättre. Det tyder påatt det faktiskt förekommer diskussioner mellanden och företrädare för delegitima baltiska regeringarna om vilket konkretbistånd kan ge. Det är kanske litet synd attbiståndsministern när hon nu skall svara på minfråga om just detta inte riktigt vet vilka diskussionersom har förts och om de har förts i konkreta termer,och ännu mindre vad de kan tänkas leda till.Jag vill uttrycka min förhoppning att dessa samtalgenomförs någorlunda snabbt, och framför allt attde leder till snara åtgärder från den svenskaregeringens sida så att vi verkligen kommer i gångmed stödet till den fria opinionsbildningen i debaltiska republikerna.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1990/91:FiU12Utrikesutskottets betänkanden /91:UU5, UU9och betänkande 1990/91:NU20Bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU817 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1990/91:60 Offentlighet,integritet och ADB1990/91:K18 av m.fl. (c)1990/91:K19 av m.fl. (mp)1990/91:K20 av m.fl. (fp)1990/91:K21 av m.fl. (v)18§ Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 11 januari1990/91:124 av () till statsrådetAnita om GATT-förhandlingarna:Misslyckandet att i nåen framgångsrik förhandlingsförhandlingsuppgörelse i Uruguay-rundan avGATT-förhandlingarna är mycket allvarliga.Konsekvenserna kan bli att utvecklingen mot englobal handelsregim avbrytes. Risker finns nu attvärldens stora handelsblock väljer att sökahandelspolitiska arrangemang i bilaterala ochregionala folkrättsliga avtal.Världen skakas av en makroekonomisk finansiellkris, som sannolikt är långt djupare än den politiskai debatten accepterar. Det är i den situationenalldeles oacceptabelt och tillika mycket farligt förden fortsatta ekonomiska utvecklingen i världen attavbryta ansträngningarna att underlätta envärldsomfattande verklig frihandel, som omfattaralla handelns områden.Den globala frihandeln är den främsta styrkan förutvecklande länder. Många utvecklingsländer liderav en omfattande skuldsättning, vilket i sin turutgör en farlig försvagning av de utveckladeländernas banksystem. Ingenting borde i densituationen hejda en utveckling mot en globalfrihandel som skulle väsentligt stärkautvecklingsländerna.Under Uruguay-rundan har för första gångenmedlemsländerna åtagit sig att försöka utveckla enfullständig tillämpning av GATT-jurisdiktionenäven inom handeln med jordbruks- ochlivsmedelsprodukter. De jordbruksregleringar,subsidiesystem, gränsskydd och exportstödssystemsom utvecklats inom olika delar av vår värld haralldeles snedvridit marknadernas funktion. Enöverproduktion inom vissa regioner av livsmedel,med stark internationell prispress som följd, harutvecklats ur dessa farliga subsidiesystem.De måste kanske uppfattas som naturligt för länderdär jordbruket alltjämt utgör en väsentlig del avlandets kultur och profil att politiska ingrepp ijordbrukspolitiken ses med stor skepsis.Sammanbrottet i Bryssel-förhandlingarna var endirekt följd av motsättningarna inomjordbrukspolitiken mellan och EG. Den s.k.Cairns-gruppen gjorde gemensam sak i vad avserutspel med USA.I den debatt som följt på sammanbrottet i Bryssel-förhandlingarna har EG utpekats såsom ansvarigför att motsättningarna inte kunde överbryggas.Sverige intog före Bryssel-förhandlingarna enställning som i stor utsträckning överensstämdemed EGs hållning.