prot · GE0971 · 1991-03-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:71Tisdagen den 5 marsKl. 14.301 § Svar på fråga 1990/91:434 om förslaget omrapporteringsskyldighet om enskildas innehav avkonst m.m.Anf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat hur jagställer mig till ett uttalande av i ettremissvar som rör förmögenhetsskatten.Riksskatteverket har yttrat sig över endepartementspromemoria om reformeradförmögenhetsbeskattning (Ds 1990:91). Ipromemorian föreslås bl.a. beskattning av innehavav konst och andra värdeföremål i den mån värdetöverstiger ett visst större belopp. Verket har i sittremissvar sagt att möjligheten att införauppgiftsskyldighet för försäkringsbolag,auktionsfirmor och liknande inrättningar börövervägas om promemorieförslaget genomförs idenna del.Jag har tidigare framhållit att regeringen inte hartagit ställning till utformningen avförmögenhetsbeskattningen i framtiden.Remissbehandlingen av promemorieförslaget har idagarna avslutats och jag har ännu inte haft tillfälleatt gå igenom synpunkterna i svaren.Knut Wacthmeister får därför invänta den fortsattaberedningen och de ytterligare överväganden somkrävs i ämnet innan regeringen tar ställning tillfrågorna.Anf. 2 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Sedan frågan väcktes har den nyapropositionsförteckningen för innevaranderiksmöte kommit utan att någonförmögenhetsskatteproposition angivits. Jag hadealltså hoppats att svar skulle ha blivitatt det inte kommer någon proposition , varförriksskatteverkets remissvar saknar all aktualitet.Det behövs ingen längre eftertanke för attkonstatera att förslag är befängt.Förslaget om uppgiftsskyldighet förförsäkringsbolag, auktionsfirmor m.fl. luktarpolisstat lång väg och är ovärdigt ett rättssamhälle.Dessutom skulle resultatet bli magert, eftersomförsäkringarna skulle tecknas utomlands ochkonsthandeln skulle lämna och flytta ner i källaren.Jag förutsätter att statsrådet inte avser att i nästadubbelbeskattningsavtal med våra grannländerkräva uppgiftsskyldighet för dessa ländersförsäkringsbolag.Jag tycker också att det är inkonsekvent avriksskatteverket att genom detta angiveriförslaghota integriteten, som man motiverar sittförslag att slopa sambeskattningen för förmögenhetenligt följande: ''Det framstår som mindretilltalande att samtliga skattskyldiga skall lämnauppgifter om sina personliga förhållanden. ''Jag ställde frågan redan nu för att ge statsrådetmöjlighet att på ett tidigt stadium döva oron hosalla dem som ser en polisstat skymta runt hörnet.Även om hela remissmaterialet inte ärgenomgånget, borde här och nukunna ta avstånd från de redovisade propåerna frånriksskatteverket. Vill statsrådet göra detta?Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! hade hoppats attdet inte skulle läggas fram någon proposition omförmögenhetsskatten i vår. Jag vet inte om jag skalltolka detta som att anser attden nuvarande förmögenhetsbeskattningen är braoch att han av den anledningen inte vill se någotförslag till förändringar.För min del anser jag att den nuvarandeförmögenhetsbeskattningen inte är bra. Detkommer att läggas fram förslag om förändringar avförmögenhetsbeskattningen. Här som på mångaandra områden inom skattepolitiken är detuppenbart att det krävs en socialdemokratiskregering för att man skall ha kraft att ta itu med deproblem som kan iakttas.Däremot kan jag inte nu utlova att det kommer enproposition under vårriksdagen. Det är möjligt,men jag kan inte ge några hundraprocentigagarantier. Av den anledningen finns det inte mednågon förmögenhetsskatteproposition ipropositionsförteckningen. Där tas bara uppsådana förslag som helt säkert kommer att läggasfram.När det gäller karakteristiken av riksskatteverketsremissvar, får självt svara för sinayttranden. Det är jag övertygad om att man ärkapabel till. Det omdöme som är oerhört hårt och egentligen kränkande förriksskatteverket. har i enlighetmed sin skyldighet påtalat de konsekvenser som ettgenomförande av förslaget skulle innebära. I dethär fallet, som rör beskattning av vissa föremål,anser att det krävs en utbyggdkontroll för att det hela skall fungera. Det är vadsom har påtalats. Att därav dra slutsatsen attriksskatteverket förordar en polisstat och ettangiverisystem är med förlov sagt grova överdrifter.Anf. 4 ():Herr talman! Jag anser inte att den nuvarandeförmögenhetsbeskattningen är bra. De gamlareglerna är dock definitivt bättre än de somtjänstemannapromemorian utmynnar i medslopade spärregler och väsentligt skärptbeskattning för många av de företag som ärlivsviktiga för en fortsatt hög levnadsstandard i vårtland. Därför är det bättre att ha kvar de gamlareglerna . Därmed inte sagt att de är bra.Beträffande mitt hårda omdöme omriksskatteverkets förslag citerade jag vad mängderav tidningar har skrivit. Upprördheten har varitstor. Om detta förslag drivs igenom är inte uttrycket''polisstat'' för kraftigt.Eftersom det inte finns med någon proposition omförmögenhetsbeskattning ipropositionsförteckningen, hade jag hoppats ochtrott att statsrådet skulle säga att det inte blir någotförslag, men ett sådant får vi tydligen leva med. Jagtycker ändå att statsrådet borde kunna ta avståndoch här försäkra att det inte kommer att krävasnågon uppgiftsskyldighet för försäkringsbolag ochauktionsfirmor.Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Man bör vara varsam med orden.Man skall inte använda ord som ''polisstat'' och''angiverisystem'' när det talas om ordningar för attupprätthålla en fungerande skattekontroll. Dessabegrepp bör reserveras för de tillfällen då de ärerforderliga. Devalvera inte deras betydelse genomatt använda dem och otid i de mest obefogadesammanhang!Man kan ha delade meningar om vilket som är bäst,det nuvarande förmögenhetsskattesystemet ellerdet förslag som förordas i promemorian. För nöjer jag mig med att konstatera att detnuvarande systemet inte är bra. Det är orättvist ochkrångligt, som det ger upphov till enmängd skatteplaneringsåtgärder och transaktionersom enbart har sin grund i olikformigheter ochluckor i skattesystemet utan något annatekonomiskt värde. Därfär är det angeläget att detskapas ett bättre system, och det är vår ambition attåstadkomma ett sådant.Anf. 6 ():Herr talman! Det är glädjande att statsrådet anseratt de nuvarande systemet är dåligt. När man nu harskärpt kapitalbeskattningen med 30--35 miljarder,borde statsrådet här och kunna säga att det intebehövs någon förmögenhetsbeskattning, eftersomen sådan är negativ för det svenska folkhushållet.Statsrådet sade att jag använde hårda ord. har man uppenbarligen inte litatpå att självdeklarationerna verkligen är upprättadepå deklaranternas heder och samvete. Det måsteman lita till i alla andra sammanhang. Varför skalldå försäkringsbolag och auktionsfirmor ha dennauppgiftsskyldighet, som så har upprört mångamänniskor? Jag hoppas att statsrådet kan ge ettsvar.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på fråga 1990/91:439 om avdragsrättenför ingående moms på vissa lätta lastbilarAnf. 7 Statsrådet ():Herr talman! har, motbakgrund av vad har gett till känna somsin mening i fråga om beskattning av privatnyttjande av tillgångar som ingår imervärdeskattepliktig verksamhet och somanskaffats med avdragsrätt samt dekonkurrenssnedvridningar som föreligger mellanföretag inom transportnäringen, frågat mig närregeringen avser att återkomma till medförslag om sådan förmånsbeskattning samt om ettslopande av avdragsförbudet avseende personbilaroch lätta lastbilar med skåpkarosseri.Frågan om ett slopande av det generellaavdragsförbudet för ingående mervärdeskatt sombelöper på förvärv av personbilar och lätta lastbilarmed skåpkarosseri och även om beskattning avprivat nyttjande av fordon och andra tillgångar imervärdeskattepliktig verksamhet, behandlas avutredningen om teknisk översyn avmervärdeskattelagen.Enligt direktiven skall utredningen redovisaresultatet av sitt arbete senast . Jag ärinte beredd att lämna några förslag till idessa frågor innan utredningen har slutfört sittarbete.Anf. 8 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Avdragsförbudet när det gäller rörelsebilar innebärju att det uppkommer dels kumulativa effekter,dels konkurrenssnedvridande effekter. Jagförmodar att statsrådet håller med mig om att detär högst otillfredsställande att rena rörelsebilarbehandlas olika. Man får inte göra momsavdrag fören verkstads- och servicebil eller en bageribil medtextreklam, medan avdrag är tillåtet för en taxibil.Det blir då konkurrenssnedvridande effektermellan t.ex. ett budbilsåkeri här i ochtaxi, som kan utföra samma tjänster. Man får göraavdrag för anskaffande av en taxibil men inte förinköp av en budbil.Jag anser att frågan är väl utredd. Om jag minnsrätt förordade den här typen avlösning i sitt remissvar till KIS, som ocksåbehandlar denna fråga. Regeringen har haft rättlång tid på sig sedan beslutet fattades i ijuni 1990. Jag vill då fråga statsrådet: statsrådetberedd att åstadkomma en bättre, neutral lösningoch att ge utredningen direktiv om entidigareläggning av denna del avutredningsuppdraget?Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! Vi är nog i grunden överens i synenpå dessa frågor. Här finns fortfarande vissaoformligheter kvar i lagstiftningen, som skaparkonkurrenssnedvridningar. Dessa har redan rättatstill på vissa punkter och vi avser att också rätta tillåterstående punkter. rör det sig omganska komplicerade frågor, och det krävs därföringående överväganden. Sådana sker nu i denutredning som har tillsatts. Såvitt jag har hört avserutredningen att lägga fram sitt förslag till hösten.Därefter avser regeringen att framlägga ett förslagtill så att dessa frågor kan ut.Anf. 10 ():Herr talman! Då tackar jag för statsrådets besked.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1990/91:435 om nedsättningenav arbetsgivaravgiften i stödområde 1Anf. 11 Industriminister ():Herr talman! har frågat omarbetsmarknadsministern kommer att undanröjade orättvisor som frågeställaren anser kan drabbaföretag inom samma bransch inom stödområde 1,eftersom nedsättningen av arbetsgivaravgiften integäller alla typer av verksamhet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Bakgrunden till frågan är att restaurang- ochkaféverksamhet inom stödområde 1, som drivs isamband med hotell-, pensionat- ellercampingverksamhet kan få nedsättning avsocialavgifter. Detta anser orättvist gentemot t.ex. en servering som drivsi kombination med liftanläggning, eller enfristående restaurang eller servering, vilka enligtgällande bestämmelser inte får del avnedsättningen.Nedsättning av socialavgifter som regionalpolitiskstödform har tillämpats . Dengeografiska och branschmässiga avgränsningen harvarierat . beslöt att utökadet geografiska området till att omfatta bl.a. helastödområde 1 samt att utöka den branschmässigaomfattningen till att gälla restaurang- ochkaféverksamhet som drivs i samband med hotell-,pensionat- eller campingrörelse.Syftet med den senare förändringen var att kommatill rätta med problemet att rent tekniskt avgränsavad som är restaurang- resp. hotellverksamhet närbåda verksamheterna drivs i ett och samma företag.Givetvis kan varje ändrad avgränsning medförarisk för att nya gränsdragningsproblem uppstår.Ingrid fråga visar på att så är falletdenna gång.Regeringen har bl.a. i den regionalpolitiskapropositionen understrukit behovet av löpandeutvärderingar av de regionalpolitiskastödformerna. Regeringen avser att i annatsammanhang ge statens industriverk närmareriktlinjer för detta arbete. I utvärderingen bör ingåatt även behandla det problem som IngridHemmingsson tar upp.Anf. 12 ():Herr talman! Jag vill tacka industrimininstern försvaret.Jag har tagit som exempel,eftersom de är små orter där turismen är denbransch som alla arbetar inom. Dessa turistföretaghar gemensam marknadsföring, säljbolag, liftkortosv. Det verkar då underligt att nedsättningen avarbetsgivaravgiften är så olika inom de olikaföretagen.T.ex. Tännportens liftanläggning med restaurangfår inte någon nedsättning. Men grannen Hamramed liftanläggning, restaurang ochhusvagnscamping får en nedsättning. En annangranne, Svansjöliften med restaurang, får ennedsättning, eftersom ägaren har ett hotell litetlängre bort. Allt detta gör att det uppstår en storosäkerhet.Visst kan jag hålla med om att det behövs löpandeutvärderingar. Visst är det en tröst i det hela attregeringen avser att i annat sammanhang utvärderadetta. Men det räcker inte. Utvärderingar brukar taganska och brukar inte heller komma tillstånd förrän saker och ting har pågått . I dethär fallet måste en utvärdering ske snabbare. Jagskulle vilja ha industrimininsterns ord i dennatalarstol på att detta måste behandlas snabbare änvad som sker i vanliga fall. Problemen är såpåtagliga och gränsdragningarna är så oklara attföretagarna i branschen vet själva inte i förväg omde är berättigade till nedsättning eller inte. Det blirdå en otroligt snedvriden konkurrens.Anf. 13 Industriminister ():Herr talman! Det innebär stora besvär att sättagränser i detta sammanhang. Det fanns en gränstidigare som så att säga gick mitt inne i hotellet, dvs.verksamheten i hotelldelen hade en nedsattsocialavgift medan restaurangverksamheten intehade det. flyttas gränsen på förslag avregionalpolitiska kommittén så att hela hotellet medrestaurang innefattas med i avgiften medan enskildrestaurang- eller kaféverksamhet kommer utanför.Hur vi än gör kommer det att bligränsdragningsproblem. Om det skall finnas ettalternativ bör det utredas noggrant. Det kommeratt ske i samband med utvärderingen.Anf. 14 ():Herr talman! En sak som man har glömt här är attturistbranschen består av många olika delar. Detgår inte att särskilja dem. Det är bara på senare tidsom turismen har betraktats som en näring. Detfinns faktiskt en lösning på detta som är bra. Allaverksamheter inom stödområde 1 skall få dennanedsättning utom de som är föreslagna sedantidigare att undantas, dvs. kommunala och statligaverksamheter. Detta vore väl ändå det bästa? Dåskulle man slippa gränsdragningar, och helaregionen skulle få en skjuts. Det finns egentligeningen anledning att undanta några företag. Allprivat verksamhet skulle få denna nedsättning.Detta vore väl något att skicka medindustriministern när dessa övervägningar skallgöras ?Anf. 15 Industriminister ():Herr talman! Jo, man kan skicka mycket medindustriministern. Det vore dock bra om jag fickockså litet pengar med mig. Det kostar en hel del.Anf. 16 ():Herr talman! Vi från moderat håll har föreslagitdet. Men då handlar det också om hur mycketstödområdena skall utvidgas. I den senasteomgången i arbetsmarknadsutskottet utvidgadesstödområdena. Det kanske görs på grund av sådanabegränsningar. I alla sammanhang där detförekommer begränsningar och selektiva lösningar,blir det sådana här problem. Därför måste det tilllitet mera generella lättnader för att dessa delar avlandet skall kunna utvecklas efter sinaförutsättningar.Anf. 17 Industriminister ():Herr talman! När vi förändrade reglerna förnedsättning av sociala avgifter, skedde det inom deekonomiska ramar som vi tidigare hade förnedsättning av sociala avgifter. föreslår att stödet skall utvidgas.Men det kostar mera pengar, och då måste honockså redovisa hur det skall finansieras.Anf. 18 ():Herr talman! Nej, det är faktiskt inte sant. Jagmenar att denna förändring skall kunna göras inomde ekonomiska ramar som finns . Det handlarom båda stödområdena. Det finns även mångaandra skäl att se över den stödområdesindelningsom har kommit till stånd. Det kan visst ske inomde nuvarande ekonomiska ramarna.Anf. 19 Industriminister ():Herr talman! är välkommen attväcka en motion till . Det är den vägensom förslaget kan aktualiseras.Anf. 20 ():Herr talman! Den motionen finns redan.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1990/91:432 om krigets offer iKuwait och IrakAnf. 21 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migom i vilken utsträckning och till vilket beloppSverige lämnat humanitär hjälp till krigets offer iKuwait och samt vilka åtgärder som kommeratt vidtas för att utöka stödet till krigsdrabbademänniskor som vistas i dessa länder.Regeringen har med kraft verkat för ett brettinternationellt humanitärt stöd till offren för krigeti och . har också lämnatbetydande bidrag för att bistå dessa människor.Under hösten 1990 anslogs ca 120 milj.kr., främsttill tredjelandsmedborgare på flykt från ochKuwait. utgick som stöd till Räddabarnen för en leverans av läkemedel för barn i Irak.När kriget utvidgades presenterade FNresp. Internationella röda korset handlingsplanerför ett samfällt agerande i regionen. Regeringenfann dessa planer väl genomtänkta och bidrogdärför med 42 milj.kr. till dessa program. Densvenska regeringens agerande för samordnandeinsatser i krigets tidigare skede har starkt bidragittill förbättrad koordinering och information kringhumanitära insatser i regionen.Röda korset kunde efterförhandlingar med irakiska regeringen upptaregelbundna leveranser av läkemedel och andraförnödenheter, bl.a. svenska sådana, till . Rödakorset sätter nu upp fältsjukhus i gränstrakterna iIraks grannländer i förhoppningen om att fåtillstånd att flytta dessa till . Svensk personaldeltar vid ett av dessa sjukhus. FNs barnfond ochFNs världshälsoorganisation har besökt och kommer att lägga framen plan för hjälpoperationer, vilken regeringenkommer att studera i positiv anda.Utöver dessa strikt humanitära insatser harregeringen också beslutat om stöd till ,och , vilka alla drabbats hårt avkriget vid . Sammanlagt 130 milj.kr.kommer att användas för stöd till utsatta grupper idessa länder. Regeringen har också verkat för attdet internationella samfundet skall uppmärksammaatt palestinierna drabbats hårt av kriget och att stödskall utgå också till dem.Just nu råder eld upphör i kriget. Denna glädjandeutveckling har öppnat nya möjligheter förinternationella organisationer att verka i menockså att komma in i , som varit stängt sedanden . Stora behov har därvidblottlagts. FN och Röda korset har betydandeuppgifter framför sig för att ge stöd till demänniskor som drabbats. kommer attmedverka på bästa sätt i detta arbete. Regeringenvälkomnar också beslutet av FNsgeneralsekreterare att sända tillGulfområdet för att på plats bedöma de aktuellabehoven i regionen.Tredje vice talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.5 § Svar på frågorna 1990/91:427, 430 och 431om vapenexport m.m. till krigförande länder vidPersiska vikenAnf. 22 Statsrådet ():Herr talman! har frågatutrikesministern om regeringen lämnat klarteckentill export av minsvepare till krigsområdet iMellersta Östern. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan.Hans Göran har frågat mig i vilkenutsträckning det är aktuellt att pröva framställningar omvapenexporttillstånd till de krigförande och omregeringen är beredd att förklara att ingenvapenexport till de krigförande vid Persiska vikenskall medges så länge kriget pågår. GudrunSchyman har frågat mig om jag är beredd att bringaklarhet i de påstådda leveranserna av minsveparetill FN-alliansen. Jag besvarar de tre frågornatillsammans.Sedan frågorna ställdes har stridshandlingarna vidPersiska viken upphört. Jag vill här belysa denprincipiella frågeställning som har väckts samtredovisa regeringens inställning.Den svenska vapenexportpolitiken bestäms av enavvägning mellan de försvarspolitiska skälen förexport och de utrikes- och neutralitetspolitiska skälsom ibland talar emot export till ett visst land.Skälet till att en viss export ansetts behövas är att viendast därmed skulle kunna upprätthålla ennödvändig värnkraft i vårt eget försvar. Skälenemot betingas av att vi inte genom vapenexport tillvissa länder vill dras in i konfliker på ett sätt somförsvårar våra möjligheter att utifrån vårtsäkerhetspolitiska läge upprätthålla en trovärdigneutralitetspolitik.Beslut om vapenexport innebär svåra politiskaavgöranden och därför måste beslut fattas avregeringen enligt lagen (1988:588) om utförsel avkrigsmateriel. Själva lagen säger inget om vilkakriterier som skall vara vägledande för regeringensbeslut. Sådana kriterier finns emellertidformulerade i de riktlinjer för vapenexporten somregeringen i flera propositioner redovisat förriksdagen och som ställt sig bakom.I riktlinjerna talas om olika situationer då tillståndför utförsel av krigsmateriel från inte börges. Man särskiljer därvid de s.k. ovillkorligaexporthindren, vilka är självklara och säger attSverige inte får bryta mot internationellaåtaganden som har påtagit sig. Det gällervid beslut av om förbud motvapenexport till ett visst land, i fråga ominternationella avtal, som anslutit sig tilloch vilka förbjuder viss export, samt i desituationer -- senast under -- dåSverige iakttar formell neutralitet och defolkrättsliga reglerna om export från neutral stat i1907 års Haagkonventioner är tillämpliga påSverige.I riktlinjerna sägs vidare att tillstånd inte börbeviljas för export till1. stat som befinner sig i väpnad konflikt medannan stat, oavsett om krigsförklaring har avgivitseller ej,2. stat som är invecklad i internationell konflikt somkan befaras leda till väpnad konflikt,3. stat som har inre väpnade oroligheter,4. stat som på grund av deklarerade avsikter ellerrådande politiska förhållanden kan antas användamaterielen för att undertrycka mänskligarättigheter i strid med samt FNsdeklarationer och konventioner på området.Dessa s.k. villkorliga exporthinder är emellertidinte absoluta. Dels gäller de inte för export till denordiska länderna och till de neutrala staterna iEuropa, eftersom utrikes- och neutralitetspolitiskaskäl bedöms sakna betydelse i fråga om export tilldessa stater. Dels kan regeringen vid för Sverigebetydelsefulla samarbetsavtal mellan företag iSverige och i andra länder om gemensamutveckling och produktion av krigsmateriel medgeatt export till det andra landet får ske enligtsamarbetsavtalet, oavsett förhållanden som anges ide villkorliga exporthindren.Vad gäller den nu skisserade frågan om utförsel avsvensk krigsmateriel till m.fl. traditionellasvenska mottagarländer, vilka deltar i de FN-sanktionerade militära åtgärderna mot ,föreligger en unik situation. Det rör sig här om ettmycket grovt folkrättsbrott från sida som letttill sanktionsåtgärder från Förenta nationernaenligt beslut av säkerhetsrådet. De permanentasäkerhetsrådesmedlemmarna har varit eniga eller --vad gäller -- inte motsatt sig FN-besluten.Såsom framhållits från regeringens sida vid ettflertal tillfällen är inte neutralt i dennakonflikt. har stött säkerhetsrådets samtligaresolutioner beträffande invasion i Kuwait.De utrikes- och neutralitetspolitiska skälen motexport gör sig därför inte gällande på samma sätt ifråga om fortsatt tillståndsgivning till våratraditionella mottagarländer.Efter det att konflikten bröt ut den 2 augusti 1990har regeringen efter samråd med de partier som ärföreträdda i utrikesnämnden medgett attvapenexporten till traditionellamottagarländer bland de stater som ingår i FN-koalitionen får fortsätta, men varje ärende skallsom tidigare prövas för sig. Regeringen har ocksåmedgett att får köpa gasmasker ochsprutor mot nervgas från svenska förråd.Sedan konflikten bröt ut har tillstånd till fortsattutförsel av krigsmateriel getts för bl.a. ,, , , ,, , , ochPakistan, vilka samtliga deltar i de militärasanktionerna mot . Någon särbehandling avexporten till har inte skett. Regeringensprincipståndpunkt är alltså att de villkorligaexporthindren av skäl som angetts ovan inte ärtillämpliga i detta fall och att utförseltillstånd därförkan beviljas på samma villkor som tidigare.Regeringens beslut i de enskilda utförselärendenahar såsom föreskrivits i riktlinjerna grundats på entotalbedömning av alla relevanta omständigheter.Vad gäller utförsel till länder i krigsområdet vill jaganföra följande. är genom FN-medlemskapet skyldigt att följa de beslut som FNssäkerhetsråd fattar rörande internationell fred ochsäkerhet. resolution 678 den 29november 1990 är här direkt tillämplig.