prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Men inte lindras den avdagens lagstiftningsförslag, tvärtom.Det paradoxala har inträffat att och istor utsträckning också står somkonservatismens och försiktighetens försvarareunder det att man inom socialdemokratin ochborgerligheten tycker att det är dags att gefinansintressena ett större svängrum och att ta bortgamla begränsningsregler.Vi miljöpartister tycker att tillfället är sällsynt illavalt för att lägga fram dessa förslag året efter det attvåra finansinstitut -- finansbolag, affärsbanker ochsparbanker i skön förening -- har lyckats tillfogalandets medborgare kreditförluster om 15miljarder, varav Nordbankens förluster om ca 5miljarder direkt drabbar staten. Vi tycker faktisktatt dagsläget snarare pekar på behovet avsvångrem, inte på behovet av svängrum, när detgäller finansmarknaden.Vi är motståndare till maktkoncentration ochstorskalighet. Följaktligen säger vi nej tilluppbyggandet av finansiella koncerner sominnehåller både banker och försäkringsbolag. Vimenar att dessa verksamheter sköts bättre om de ärspecialiserade var och en i sina bolag utanmöjligheter till sammanblandning. Redan dagensarbetsuppgifter har ju visat sig vara alltföromfattande för åtskilliga bolagsstyrelser, som vi allavet.Likaledes anser vi att den gamla principen attbanker inte skall äga industriföretag har underårtionden visat sig sund. Det finns inte någotsärskilt skäl att ge bankerna tillfälle att satsa sinainsättares pengar på riskkapitalmarknaden. Påkapitalmarknaden har gällt en sund princip:Hög vinst och hög risk -- jag köper aktier. Låg risk,säker placering och låg ränta -- jag sätter inpengarna på banken. naggas den principen ikanten.Inte heller ser vi något skäl att i dagens turbulentaläge på penningmarknaden minska de formellakraven på kassareserverna eller att låtafinansinstituten konkurrera med stat och industripå obligationsmarknaden.Regeringen och utskottet anser också att factoringoch leasing är lämpliga verksamheter för bankerna.Även här anmäler vi avvikande åsikt. Det finns gottom leasing- och factoringföretag i . Debesitter en alldeles speciell kunskap. Att i ettbankföretag söka inkludera sakkunskaper av vittskilda slag och sammanföra verksamheter av skildaslag är enligt vår mening oklokt. Det har frånbankinspektionen omvittnats om man i sambandmed kreditförluster funnit att av ärendenadessutom är felbehandlade med tanke på de internaregler som skulle gälla. Erfarenheterna frånintroduktionen av s.k. konglomerat ärklart negativa. skall bankerna tydligen bli''Mädchen fu r alles''. ''När var och en sin syssla sköter så går oss väl i alltoss möter''. Med den gamla kloka ramsan i minnetsäger vi nej till att banker skall äga aktier och att deskall kunna ägna sig åt leasing och factoring. Vi ärinte ensamma om den uppfattningen. Bådefondbörsens chef, , och S-E-Bankensstyrelseordförande, , har uttalat sinskepsis inför förslaget att bankerna skall kunna ägaaktier på längre sikt.Jag har tillsammans med och folkpartietreserverat mig för att bostäder påjordbruksfastigheter -- som ju numera särtaxeras --skall bedömas lika med andra villafastigheter närdet gäller finansinstitutens risk. Vi kan inommiljöpartiet över huvud taget inte acceptera att låntill jordbruksfastighet skall betraktas som någotsom innebär en högre risk än lån till annanfastighet. Att den s.k. kommitfram till detta tyder på att man inte inser attjordbruksmark innebär det mest bestående värdesom finns för mänskligheten, det enda hoppet föröverlevnad. Att tro att stenhus i staden skulle varavärdefullare än jordbruksmark bevisar ettförvrängt perspektiv. Det avslöjar det ekonomiskaetablissemangets grundläggande oförståelse förmänniskans villkor på jorden.Herr talman! Det har funnits en tendens att göradem som sysslar med pengar till vår tids ledare ochprofeter. Den självtillräcklighet som exempelvisRiksradions ''Ekonomiska klubben'' visar är ettförskräckligt vittnesbörd om hur de ekononomiskaförståsigpåarna tror att de bättre än några andrakan avgöra hur staterna skall styras. ropar deefter ökad frihet för kapitalet. Tyvärr tyder allt påatt de lever i en symbolvärld som hindrar dem attse livets verkliga realiteter, jordens fysiska resursersom de rika folken förbrukar och förstör i enförfärande hastighet, som de åberoparkapitalets frihet att söka sig dit när den kortsiktigavinsten är högst. Det är dags attpenningmarknadens teoretiker och dess praktiker,dvs. klipparna och spekulanterna, får en inskolningi ekologi och global solidaritet. Till dess behöver deinte mera svängrum, utan i stället de gamlasvångremmarna tills de har visat sig förstå hurverkligheten ser ut med ekologisk kris och globalnöd.Vad som krävs, herr talman, är en kombination avintellektuell kunskap, en förståelse för livetsverkliga villkor och en moralisk målsättning attstyra så att vi hindrar katastrofer och gynnarsolidaritet mellan folk och generationer.Herr talman! Jag står bakom alla de reservationersom jag ställt mig bakom i utskottet men yrkarbifall endast till reservationerna 1, 3, 9 och 11.Anf. 137 ():Herr talman! Den proposition som vi nu diskuteraroch det betänkande som är en följd av dennaproposition har stor betydelse för de svenskabankernas utveckling. Om detta råder stor enigheti utskottet.En förändring av rörelsereglerna för banker ärnödvändig. Internationalisering och ny teknikpräglar bankväsendet.Stora strukturförändringar pågår, som bl.a. innebäratt gränsen mellan banker och andra finansinstitutblir allt svagare. Denna utveckling ställer heltenkelt krav på nya spelregler.Förändringen av regelsystemet skall också ses somen del i en harmonisering mot det system som ärantagna inom EG, men även i viss mån mot övrigvärld.Det grundläggande för bankverksamheten ärinlåning från allmänheten samt utlåning i olikaformer. Det ansvar som bankerna har genominlåning är det främsta motivet till statlig kontrollöver bankverksamheten. Oktroj från statenerfordras för att få bedriva bankverksamheten.Denna tillståndsgivning är omgärdad avomfattande lagstiftning. Här kommerbankrörelselagen in, och den omfattar trekategorier av banker -- affärsbanker, sparbankeroch föreningsbanker.Utskottsmajoriteten tillstyrker i det stora hela vadsom föreslås i propositionen men vill av praktiskaskäl förskjuta ikraftträdandet med en månad.Utskottsbehandlingen har varit mycket ingående,där sakupplysningar inhämtats från bådenäringsfrihetsombudsmannen ochbankinspektionen. Det har rått en ganska storenighet i slutänden av behandlingen. Det harföranlett utskottet att kraftigt betona att vad gällerbranschglidning inom den finansiella sektorn,vilket det krävs tillstånd för, skallkonkurrensaspekterna tillmätas vikt vidtillståndsgivningar.Vidare tillstyrks betydelsen av att konsumenternafår tillräcklig insyn i och överblick över villkoren förbank- och försäkringstjänster.Utskottet föreslår också att regeringen skallkomma med förslag till lagändring som medger attbank i glesbygd kan åta sig postala göromål.Herr talman! Trots att utskottet synes ganska enigtom att en ny bankrörelselag är nödvändig, har 17reservationer fogats till betänkandet.Reservationerna berör ''utkanten'' avbankrörelselagen. I fem egna reservationer och sextillsammans med avvisar miljöpartietpropositionen strängt taget på alla punkter.Vänsterpartisterna står som undertecknare av 7reservationer, där man helt avvisar bl.a. bankersmöjlighet till förvärv av aktier. Utskottsmajoritetenanser att svensk finans- och försäkringsverksamhetbör ges samma möjlighet att hävda sina intressenunder likartade former som gäller ute i . Enskärpt konkurrens skapar ökad effektivitet, ochdetta är till gagn för kunderna, konsumenterna.Den nuvarande begränsningen om bankernasmöjlighet att förvärva aktier i placeringssyftehärrör sig från 1933.Den nu föreslagna liberaliseringen avplaceringsreglerna är en anpassning till EG. De nuföreslagna reglerna är begränsade på olika sätt.Utskottsmajoriteten anser att de är väl avvägda ochavstyrker därmed reservationerna från miljöpartietoch vänsterpartiet.De borgerliga vill, som framgår av tidigare inlägg,gå ännu längre än regeringen ochutskottsmajoriteten vad gäller bankernas möjlighetatt förvärva fast egendom i placeringssyfte. Härfinner utskottsmajoriteten att den utvidgning somföreslås i reservationen vore delvis att föregripaleasingutredningen, som till viss del tar upp dennafråga.Jag yrkar avslag på reservationen.I reservationerna om styrelserepresentant och valav ordförande i affärsbanker ställs inga nya krav,och de faller delvis utanför propositionens område.Jag har svårt att förstå varför inte en statligmedverkan genom styrelserepresentation ochstatens möjlighet att ha synpunkter på val avordförande i affärsbank kan accepteras av deborgerliga i , då det anses allmäntaccepterat ute i bankerna. Det måtte väl, om något,vara ett samhälleligt intresse att ha insyn i justdenna typ av verksamhet, som berör allmänheten iallra högsta grad.Jag yrkar avslag på reservationerna.I reservation 14 yrkar , ochmiljöpartiet på en lindring i kapitaltäckningskravetför krediter på jordbruksfastigheter. De nuvarandereglerna, som trätt i kraft, innebär enskärpning av kapitaltäckningskravet. Förplaceringar som har samband mednäringsverksamhet krävs kapitaltäckning, ochdit hänförs jordbruksfastighet, medan det förvillafastighet endast krävs kapitaltäckning.Dessa regler är i stort sett vad varöverens om. Det skulle ju se märkligt ut om Sverigenu skulle vara berett att frångå dessa regler.Enligt utskottsmajoriteten skulle ett sådantförfarande allvarligt skada både svensktbankväsende och trovärdighetinternationellt.Jag yrkar avslag på reservationen.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer som fogats till detta betänkande.Anf. 138 () replik:Herr talman! berörde inte någon avde synpunkter som jag framförde i mitt anförandeoch knappast heller de synpunkter som vi harframfört i våra reservationer. Jag vidhåller att tideninte är lämplig för att ge de finansiellaverksamheterna ökat svängrum. Den gamlasvångremmen kunde duga än ett tag. Denutökade verksamhet och den sammanblandning avverksamheter som föreslås i propositionen kommerförmodligen att leda till att överblicken ochmöjligheten att kontrollera verksamheten blirsämre. Risken för manipulationer, förluster ochspekulation blir därmed större.När det gäller kvarstår den kritiksom jag riktade mot den i mitt förra anförande.Man har tydligen missförstått vad som är värdefullthär på jorden och vad som är mindre värdefullt.Man har vänt på begreppen. Man tror att stenhus istaden är viktigare än den jordbruksmark som vialla skall leva av.Anf. 139 ():Herr talman! Jag har själv försatt mig i densituationen att jag kommer som jästen efter degeni det här ärendet. Jag tycker att detta är ett frånmånga synpunkter intressant ärende som behandlarkoncentrationen inom bank- och finanssektorn.Förslagen som utskottet ställer sig bakomförstärker på flera olika sätt dekoncentrationstendenser som präglat svenskt ochinternationellt finanskapital . Manunderlättar ytterligare ökad monopolisering inombranscher med ett starkt behov av motsattutveckling, dvs. med ett starkt behov av ökadkonkurrens.Dessutom öppnar man för problematiskaintressekonflikter genom att tillåta att banker fårbli aktieägare i betydande omfattning, samtidigtsom de som sin huvudsakliga verksamhet har attvara kreditgivare. Det är enligt vår uppfattningonödigt att bygga in denna konflikt i systemet.Redovisningen i de propositioner som ligger bakomutskottets betänkande gör det fullständigt klart attdenna föreslagna förändring inte bygger på någontvingande, eller näst intill tvingande, regleringinom EG eller inom något annat internationelltorgan.Tvärtom är det så att bank- och finanssektornframträder som mycket mångfacetterad ochförhållandevis litet styrd genom internationellaregler.Regeringen och utskottsmajoriteten förefaller heltfrivlligt springa de svenska bankmonopolisternasärenden.Jag vill understryka att inte slår vaktom gamla otidsenliga regler i allmänhet. Det finnsflera av de föreslagna förändringarna som vi tyckerär bra och som vi därför står bakom. Vi tillstyrkeratt bankerna på vissa områden får vidga sinverksamhet. Det gäller sådant som finansiellleasing och factoring, och som kan innebära ensanering av dessa branscher.Vi tillstyrker också att utländska finasieringsföretagfår möjlighet att etablera sig i . Vi tror attdetta kan leda till ökad konkurrens och därmedockså till bättre villkor för kunderna.Innan jag går över till den fråga som har debatteratsmest vill jag understryka att utskottet gör en viktigmarkering när vi gemensamt kräver att regeringenpå ett konstruktivt sätt löser den bl.a. avregionalpolitiska skäl så viktiga frågan om bankersmöjlighet att bedriva postverksamhet.Jag går över till frågan om branschglidning.Utskottet föreslår i huvudsak i enlighet medregeringens propostion att banker, andrafinansiella företag och försäkringsbolag skall få ägavarandra och ingå i samma koncern. Vänsterpartietavvisar dessa förslag som gör det möjligt att skapanågra få finansiella jättar.Man måste erkänna att såväl regeringen som deborgerliga partierna har det svårt medargumentationen. Jag tycker för min del att det ären ''den bakvända tingens ordning'' att först föreslåen lagstiftning, vars uttalade syfte är att skapa dessafinansiella jättar och sedan -- eller rättare sagtsamtidigt -- kräva åtgärder mot de effekter somman vill uppnå.Vänsterpartiet går motsatt väg. Vi vill motverkalagstiftning som underlättar koncentration, och vikräver dessutom förstärkt lagstiftning påkonkurrensområdet. Vi är emellertid tveksammatill särlagstiftning för finanssektorn precis som vi ärtveksamma till speciell konkurrenslagstiftning pålivsmedelsområdet.Jag tror att skillnaden i syn beror på att vi som längehar använt oss av en marxistisk analys avkapitalismen inser att marknadsekonomi och frikonkurrens egentligen är oförenliga storheter. Detligger i marknadsekonomins natur attkoncentration uppstår och att konkurrens upphävs.Vår slutsats är att man måste tänka efter före, dvs.att man måste besluta om ingrepp motkoncentrationstendenser och inte tillåta sådanatendenser eller försöka korrigera dem i efterhandEtt otrevligt inslag när det gäller branschglidning äratt utskottsarbetet och givetvis också regeringensarbete har pågått under påtryckningar -- ''hot'' --från banker och försäkringsbolag, som genom attskaffa sig optioner på varandra i princip agerat somom beslut bara var en formsak. Man kanse detta som en illustration till hur denparlamentariska politiska makten beskärs på ettskadligt sätt när de finansiella jättarna blir för storaoch får för mycket makt.Jag kan också tänka mig att det var många som sattekaffet i halsen när de borgerliga partiernasnubblade till och villkorade branschglidningen.Jag kan inte låta bli att konstatera att alla inte ärlika förtjusta i branschglidningen. På DagensIndustris ledarsida har man i ett flertal inläggifrågasatt syftet med reformen. vd , är en högljudd kritiker, som inte drar sigför att ana ganska bisarra och långsöktakonspirationer bakom regeringens förslag. Genomatt t.ex. medge sammanslagning mellan Skandiaoch SE-Banken uppstår en finansjätte med bortåt500 miljarder att placera och då skulle AP-fondernabehövas som en motvikt till denna privata jätte.Herr talman! Med en klassisk anspelning: Förövrigt anser att samhällets kontrollöver banksektorn bör stärkas.Jag vill avsluta med att yrka bifall tillreservationerna 3 och 9.Förresten vill jag nämna reservation 14, som PerWesterberg m.fl. nämnde, som ett intressantexempel på hur EG-vänliga partier får problem närinternationella överenskommelser skallimplementeras i svensk lag. Tack.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Tilläggsbudget betänkande1990/91:NU46 Tilläggsbudget II(industridepartementet) (prop. 1990/91:125delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § Telepolitik i utvecklingFöredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU28 Telepolitik i utveckling (prop.1990/91:87 delvis).Anf. 140 TOM ():Herr talman! Med tanke på den sena timmen skalljag begränsa detta anförande och bara ta upp depunkter som vi har reservera oss emot. Jag villsamtidigt protestera litet grand mot det sätt påvilket detta ärende hanteras här i kammaren. Detkan inte vara rimligt att ett utskott kommer i klämför i rad och inte får framfört desynpunkter som vi har berättigad anledning attframföra.När det gäller telepolitiken vill jag hänvisa till vårareservationer till betänkandet. Reservationernahandlar bl.a. om ägandet av nätet, televerketsmonopolställning och den övergripandetelepolitiken, där vi har reserverat oss för en annanlösning. Jag vill då hänvisa till reservation 13 somrör en framtida bolagskonstruktion av televerket.Herr talman! Jag nöjer mig med detta för attförsöka få detta ärende hanterat i rimlig ordninginnan kvällen tar slut. Jag yrkar bifall tillreservation 13.Anf. 141 ():Herr talman! Jag skulle egentligen ha framförtAnders Castbergers anförande, men eftersom vigärna vill hinna med detta ärende , skall jaginte hålla hela hans anförande.De reservationer som vi i liberalerna harfogat till betänkandet är gemensamma medmoderaterna. Tom har redan yrkat bifalltill dem, men jag vill även yrka bifall till reservation1.Framför allt vill jag betona att folkpartietliberalerna anser att staten har ett socialt ansvar föratt telefontjänster skall kunna erbjudaskonsumenterna i hela landet. Det är en sak som vikommer att arbeta för även i arbetet medförändringen av , vilket framgår av våramotioner och reservationer.Anf. 142 ():Herr talman! Jag skall också dra mitt strå tillstacken för att vi skall hinna med detta ärende och därför fatta mig mycket kort.Jag vill bara konstatera att justtelekommunikationerna är en oerhört viktig del avinfrastrukturen i vårt land. Det är också den del avinfrastrukturen som står för de storainvesteringarna, i storleksordningen 10 miljarderkronor per år.Bra telekommunikationer är också en förutsättningför ett decentraliserat samhälle, att man överallthar tillgång till denna tjänst.Vi i definierar i en våra reservationer dengrundläggande teletjänsten på ett sådant sätt att detinte skall vara fråga om bara telefoni utan att detockså skall finnas möjlighet tilldatakommunikation och telefaxtjänster och attdetta skall vara ett grundläggande statligt ansvar.I detta betänkande tas även framtidaassociationsformer upp, och olika modellerlanseras. Oavsett vilken associationsform som väljsär det för del viktigast att deregionalpolitiska och sociala målen förtelepolitiken, som vi här i har varitöverens om, uppfylls. Vi i menar att enbolagisering av är den bästaassociationsformen och att en börsintroduceringockså kan ske. Men vi vill i detta läge bibehålla ettstatligt huvudägaransvar för att på det sättetgarantera att de sociala och regionalpolitiska målenkan upprätthållas. Det är också viktigt att vi kanskapa konkurrensneutralitet mellan olikaoperatörer på telenätet.Herr talman! Jag vill med det anförda yrka bifall tillreservationerna 2, 4 och 14.Anf. 143 ():Herr talman! Jag tycker också att det är orimligt attjust trafikutskottets debatter skall förläggas till enså sen timme. Men jag måste säga att jag tycker attdet är precis lika orimligt att aldrig få säga det somman skulle ha sagt. Jag tänker därför hålla detanförande som jag har förberett, eftersom jagtycker att detta är viktiga frågor. Jag kommeremellertid inte att tala i de som jag haranmält.Herr talman! Tänk om parollen Hela skallleva togs på allvar. Jag menar att vi måste kunna litapå att samhället tar ett ekologiskt inriktat samtsocialt och regionalpolitiskt ansvar. EG-anpassningen håller på att stöpaom varje vrå av det svenska samhället.För är det en självklarhet attsamhället skall agera utifrån en helhetssyn därservice och en rad viktiga nyttigheter kangaranteras individer och företag. Regeringen hargått i motsatt riktning. Viktiga delar av samhälletsservice börjar av regeringen att betraktas som enbelastning.Tidigast av alla har genomfört det som detnya EG kunde tänkas kräva -- av sina medlemmar.Det innebär att i princip ''alla speciella rättigheterav begränsande karaktär'' som gäller teletjänsterskall ''undanröjas'', som det står itillväxtpropositionen. Det är de privata ochtransnationella bolagens uppfattning sombestämmer vad som behöver undanröjas.Regeringen och utskottets majoritet anser att det ärtillräckligt att det statliga ansvaret enbart omfattarsjälva telefontjänsten. I övrigt är det fritt fram förkonkurrens. Det betyder att inte ensgrundläggande datatjänster skall ingå i det statligaansvaret . menar attsådana datatjänster i likhet med telefonin måsteräknas till de grundläggandetelekommunikationerna. Dessutom vill vi att allaföretag, var de än finns i landet, skall ha rätt tilldatakommunikation på lika villkor.Det är litet surrigt här i lokalen, men det tar intekortare tid för mig att hålla mitt anförande av detskälet.För att det skall vara möjligt att genomföra vårakrav måste också t.ex. glesbygdsområden ochVästerbottens inland ha den modernisering avtelenätet och teletekniken i de delar som harmissgynnats . föreslår att detutvecklas en nordisk samverkan kring tele- ochdatatrafik.Vi kräver att de politiska målen för både tele- ochpostområdena skärps och klarläggs av riksdagen.Vi säger så här:I stället för att minska de sociala och regionalakraven på de affärsdrivande verken vill vi införahelt nya sådana krav på deras konkurrenter. Detskulle leda till mer jämlikakonkurrensförhållanden, men framför allt skulle deprivata företagen tvingas bekänna färg. Vill de, ochklarar de av sådana sociala och regionalaservicekrav som människorna har rätt att ställa?Det här kräver lagändring, vilket ett avvänsterpartiets motionsyrkanden handlar om.Vårt förslag är en utveckling av en tankegång somfaktiskt fått gehör i betänkandet. Det handlar omatt ett enhälligt utskott anser att fler operatörer änteleverket borde kunna omfattas av förpliktelser ifråga om handikappanpassning. Utskottet sägerockså med utgångspunkt i den viktiga motionenT57 att det är viktigt att telefontjänsten ochterminaler utformas så att de så långt som möjligtkan användas oberoende av handikapp. Därförskall det bli intressant att höra motionären LenaÖhrsviks inlägg i debatten, om det nu kommer atthållas, om hur hon ser på motionsbehandlingen iutskottet. Vi kanske i stället får höra utskottetsordförande kommentera detta.Vänsterpartiet anser inte att skallombildas till aktiebolag. Statsanställdas förbundsmedlemmar har på samma sätt avvisat förslaget påkongress efter kongress. Regeringen har intekunnat förklara på vilket sätt det leder till fördelareller vilka som skulle vinna på det. Att vissa inomSFs förbundsledning nu svängt i frågan beror, enligtmin uppfattning, på anpassningen till regeringenshögervridning och inte på lyhördhet förmedlemmarnas krav.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3,4 samt 15. Självfallet stöder jag också alla de övrigareservationer där mitt parti finns med.Anf. 144 ():Herr talman! Klockan är mycket, och jag har i vissmån stympat det anförande som jag tänkte hålla.Men jag måste ändå ta upp några viktiga punktersom jag vill slå fast.Jag skall i detta inlägg ägna åt fråganom framtida associationsform ochspelregler. Det är viktiga frågor i dettasammanhang.För att jag inte skall glömma bort det yrkar jagredan nu bifall till hemställan i utskottetsbetänkande 28.Televerket måste numera i större utsträckningarbeta på en fri marknad som alltmerinternationaliseras. Konkurrensen gäller de storaoch lönsamma kunderna. Därför är det ytterstangeläget att associationsformen för blirsådan att den ger möjligheter att slå vakt om ettheltäckande nät med god kvalitet för att sociala ochregionala mål i televerksamheten skall gå attuppfylla.Televerket måste få en associationsform som ärlikvärdig de europeiska konkurrenternas. Det finnsstarka skäl för att förorda aktiebolagsformen.