prot · GE0958 · 1991-02-07 00:00:00 — Detta citat är hämtatfrån arbetsmarknadsutskottets betänkande1989/90:AU13.Vad gör då landets socialdemokratiska regering?Jo, i årets budgetproposition föreslår den en kraftigneddragning av transportstödet, ett stöd somsärskilt tillkommit för att minska nackdelarna medlånga transporter till marknaden. Därtill skallframhållas att neddragningen inte är påkallad avEG-samarbetet. Inom finns och tillåtsliknande former av transportstöd.Om industriministern varit närvarande skulle jagha frågat: Varför? Det kan väl ändå inte varaavsikten att helt slå ut norrländsk industri ochdärmed skapa ännu högre arbetslöshet?Jag kan konstatera att en satsning påinfrastrukturella åtgärder för att göra Sverigerundare överges av socialdemokraterna. Låt migcitera ur ett brev från ett företag utanför :''Att från svensk kostnadsnivå ochkostnadsutveckling kunna framgångsriktkonkurrera med tillverkare i i ensjunkande efterfrågan har sina svårigheter. Frågandyker då upp om inte en etablering i något annatland med lägre kostnadsnivå ochkostnadsutveckling och närmare kunderna måsteövervägas. -- -- -- Den signal vi utläser urregeringens handlande är att man föredrar attindustrin skall vara koncentrerad tillstorstadsområden eftersom man förbättrar deraskonkurrensmöjligheter.'' Vad är regeringens ochindustriministerns svar på den frågan?Regeringen ställer också krav på fungeranderegioner. Man talar om utvecklingsåtgärder somskall fungera både socialt och kulturellt.Vad gör då landets socialdemokratiska regering?Jo, man föreslår en neddragning av anslaget tillRiksteatern med 23 milj.kr. Det är en åtgärd somsärskilt drabbar kulturlivet i inland, somså väl skulle behöva turnéer från sidaför att genom kulturutbud ännu mer kunna skapaframtidstro och aktivitet.Detsamma gäller utbildningen. Jag vill särskilt taupp frågan om stödsystemen som finns för attutjämna den regionala obalansen. Vi skall dock hai minnet att Norrlandslänen står för en betydandedel av exportinkomster i form av skog,malm och vattenkraft. Det här handlar om en formav återbäring. Det råder ensynnerligen illa genomtänkt stödområdesindelningi vad gäller . Sänktaarbetsgivaravgifter förbehålls nu stödområde 1 ochför resterande delar under enövergångsperiod . Men framför allt förnorra länsdelen i innebär dettaförhållande grova orättvisor, bl.a. för ,Fällfors, , , dvs. vissa delar avSkellefteå kommun.De 200 milj.kr. som nu skall delas mellan de treNorrlandslänen kommer inte människorna i denämnda samhällena till godo eftersom de ärinplacerade i stödområde 2. Och detta trots att manbefinner sig i exakt samma läge som de samhällensom nu omfattas av stödområde 1, både geografisktoch arbetsmarknadsmässigt.Vi i har begärt en översyn avstödområdesindelningen. Jag uppfattar det som attsocialdemokraterna har en motvilja till rättvisfördelning.Herr talman! Jag blev ganska mycket störd i mittanförande av de samtal som pågick i kammaren.Anf. 136 ():Herr talman! I har vi under många årbedrivit en mycket framgångsrikarbetsmarknadspolitik. Den socialdemokratiskaregeringens största framgång har nogvarit att man lyckades få bort budgetunderskottetsamtidigt som man pressat tillbaka arbetslöshetenoch skapat i det närmaste full sysselsättning, i en tiddå miljoner människor gått arbetslösa iindustriländerna runt omkring oss.Även i har vi känt av framgången,framför allt under senare delen av 80-talet.I 80-talets början rådde i det närmaste depression ilänet, arbetslösheten steg, ungdomen flyttade ochdet var svårt att kunna se någon väg ur eländet.1983 beslutade denna riksdag om enutvecklingsplan för , och senareantogs ett förslag om ytterligare insatser för länet.Detta har varit nödvändiga och viktiga insatser.Med dessa som verktyg har vi lyckats vända dennegativa och uppgivna stämningen. Länetsbefolkning har återfått framtidstro, och framför allthar man föresatt att framtiden inte är ödesbestämd,utan den går att påverka.Herr talman! börjar åter orosmolnen hopa sigöver oss. Antalet varsel ökar, sista kvartalet 1990kunde vi se en mycket stor ökning. Den var för länet . sade i går i debatten att den var ,men enligt de uppgifter som länsarbetsnämndenhar lämnat så var arbetslösheten den 20januari . Det är alldeles tillräckligt. Det som ärmest bekymmersamt är att det verkar varaungdomar mellan som har sämstaprognosen. Arbetslösheten närmar sig för dem10 %.Som vanligt är det inlandskommunerna somdrabbas hårdast. Låt mig peka på ett par orter därdet nu är mycket problematiskt.I Karesuando-området inom kommun ärsågen i Saivomuotka bygdens enda industriellaverksamhet. sysselsatte den 23personer, arbetar där 9 personer och tyvärrgick denna såg i konkurs . IKaresuando med omnejd finns inga alternativasysselsättningar. Där finns redan länets högstaarbetslöshet, och detta gör inte situationen bättre.Det har från denna talarstol sagts,jag tror från samtliga partier, att en bygd skallutvecklas utifrån sin egen förmåga och sina egnamöjligheter.Arjeplog fick inte den möjligheten. Där harbevarande intressen satt hinder i vägen för attfortsätta gruvdriften i . Ingen kan medsäkerhet säga hur länge nuvarande verksamhet kanfortgå, men på sin höjd 5--7 år.Gruvan utgör av kommunens industri. Härfinns kommunens yngsta befolkning. Det handlarom i storleksordningen 300--350 personer i direktgruvverksamhet samt ytterligare ett par hundrapersoner i kringeffekter i kommunen. 300 personerkanske inte låter så mycket, men detta motsvararen neddragning med 5 300 personer i ellerhela , samt högskolantillsammans. På länsnivå motsvarar det 20 500personer. Om man gör dessa jämförelser börjarman förstå omfattningen.Alla krafter måste nu hjälpas åt för att klara uppdetta. Här räcker det inte med att regeringenbeviljat 100 milj.kr. Detmåste till konkreta arbetstillfällen, och i det arbetetmåste både centrala och regionala partertillsammans med kommunen hjälpas åt för attskapa dessa jobb. Inte någon av den yngreyrkesverksamma befolkningen får flytta, för dåhotas denna kommuns existens -- så allvarligt ärläget.Någon kanske tycker att jag överdriver genom attta exempel från den verkliga glesbygden, men detär just för att den är absolut svårast att klara och föratt det här inte finns alternativ, inte någon annanarbetsmarknad att tillgå inom rimliga avstånd.Länets kvinnor har fört enmålmedveten kamp för kvinnornas rätt till arbete.Under senare år har man lagt ned mycket arbetemed nätverk, gett stöd och råd till varandra. Dettafår inte raseras nu när konjunkturen blir sämre.Som jag sade inledningsvis så hopar sig orosmolnenöver . Vi måste naturligtvis alltid verkaför att skapa fasta och varaktiga arbetstillfällen.Men erfarenheten har lärt oss att det inte alltid ärså lätt. Därför måste vi vara garanterade att hapengar för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i denomfattningen att människor inte skall behöva blipassivt arbetslösa.Vi måste kunna ge arbetslösa utbildning så att dekanske bättre klarar att möta morgondagens kravpå arbetsmarknaden. Men vi måste också kunnaplacera friställda i traditionella beredskapsarbeten.Likaså är mycket betydelsefullt för mångai glesbygden.Om man tillåts lämna ett litet förslag så här sent påkvällen vill jag säga: Låt få del av denstora infrastrukturfond som regeringen aviserat.Det skulle både skapa jobb, men kanske främst gebättre framtida förutsättningar för vårt län. Jaglovar att behoven är stora.Herr talman! Vi får inte låta den framtidstro somväxt fram i bytas mot pessimism, för dåtror jag det blir svårt att åter engagera befolkningenatt delta i länets utveckling. Att jag fick den turenatt tala sist kanske bådar gott förNorrbottens framtid.Anf. 137 () replik:Herr talman! I motsats till tyckerjag att det var ett ovanligt klokt beslut av densocialdemokratiska regeringen att avstå från attbygga ut . Det hade enbart inneburitsysselsättning , men det hadeinneburit ett väldigt djupt ingrepp i naturen.Det är väl inte meningen, , att vårgeneration skall förbruka de naturresurser somfinns. De är till för att brukas och inte för attförbrukas.Jag tycker att det är fantastiskt att densocialdemokratiska regeringen har avsatt 100milj.kr. Det är vällovligt,men jag tycker inte att det finns anledning att klagaöver att får fortsätta att rinna med sittfriska vatten. Vi skall respektera de lagar som vi harstiftat i . Vi har stiftat en lag,naturresurslagen, i vilken vi har sagt attVindelälven och dess biflöden inte skall byggas utför vattenkraft.2 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 7 februari1990/91:143 av () tillkommunikationsministern om den planeradeÖresundsbron:Den överenskommelse som idagarna gjort med den danske trafikministern omprinciperna för ett avtal om fast förbindelse överÖresund kommer att innebära kostnader om tiotalsmiljarder kronor för den svenska staten.Överenskommelsen kommer också att innebärasvåra miljökonsekvenser för Öresundsområdet.Regeringens linje har varit att kostnadernaför en inte skall belasta de svenskaskattebetalarna. Men i den nya överenskommelsenmed danska regeringen ingår bl.a. att byggande ochdrift av en skall handhas av ettgemensamt statligt danskt-svenskt konsortiumbestående av ett helägt danskt och svensktmoderbolag. Man menar också att broavgifter skallfinasiera förbindelsen.Trovärdigheten för att med enbart avgifterfinansiera en är inte stor. Myckettalar för att de tidigare kostnadskalkylerna enbartvar glädjekalkyler. Bland annat menar att kostnaderna för ett brobyggekommer att överstiga Öresundsdelegationensberäkningar med . I enkonsultrapport från Transek framgår också attpriskänsligheten i personbilstrafiken är så stor attden totala intäkten ökar vid en avgiftssänkning.Det skulle bero på att antalet bilar ökar vid en lågavgift, från i storleksordningen 5 000 bilar till30 000 bilar per dygn.Med detta som bakgrund är det lätt att föreställa sigatt det blir de ekonomiska hänsynen som segraröver de miljömässiga.Skall regeringens löfte om att en bro över Öresundinte får kosta skattebetalarna något hålla så ärrisken stor att man helt enkelt inte har råd att tamiljömässiga hänsyn. Detta när delar av Skåneredan har en situation där det miljöfarliga nedfalletär tio gånger större än vad naturen långsiktigt tål,och marker är bland de mest försurade ilandet. Vägtrafikens kväveutsläpp är en av deviktigaste orsakerna till detta förhållande.Den miljöutredning om en bro med 6 000 bilar perdag som tidigare använts i debatten är heltointressant. Om broekonomin tillnärmelsevis skallgå ihop handlar det i stället om mångdubbla siffror.Men skulle regeringen ändå välja att försöka tavissa miljöhänsyn genom att begränsa trafiken dåblir man också tvungen att skaka fram ett antalmiljarder kronor ytterligare för att täcka deekonomiska förlusterna och var skall de pengarnatas ifrån? Hur skall regeringen kunna lösa dennagordiska knut?Med hänvisning till vad som ovan framförts vill jagställa följande frågor tillkommunikationsministern:1. Kan statsrådet redogöra för innebörden av denöverenskommelse som regeringarna i ochDanmark slutit om en fast förbindelse överÖresund?2. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attlösa de miljömässiga problemen med en fastförbindelse över ?3. Är statsrådet beredd att redovisa en realistiskkostnadskalkyl som klargör hur mycketskattebetalarna kommer att få stå för vid etteventuellt brobygge?4. Hur kommer den skattemässiga belastningen attdrabba ?1990/91:144 av () tillkommunikationsministern om brandsäkerhetenm.m. på färjor:Vilka åtgärder har regeringen vidtagit, efterolyckan på Scandinavian , för att ökabrandsäkerheten och skyddet för passagerarna påfärjor som trafikerar § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 7 februari1990/91:383 av () till statsrådetGöran om skolhälsovården:I samband med de organisatoriska förändringarinom skolans område som genomförs harskolhälsovården kommit i blickpunkten.Diskussionerna gäller bl.a. vilket innehåll som skallfinnas i skolhälsovården, hur den skall organiserasoch vem som skall vara huvudman för den. Detvore intressant att få ta del av hur skolministern serpå skolhälsovårdens funktion och vilka garantierhan menar behövs för att vi även i fortsättningenskall ha en fungerande sådan. Ämnar skolministerntill exempel föra in och förankra skolhälsovården iskollagen? Enligt min mening skulle ett lagstöd gede garantier som skolbarn behöver. Som bekantfinns inga fackliga organisationer som kan bevakabarnens rättigheter. FNs barnkonvention pekar påsambandet mellan undervisningen i skolan ochbarnens hälsa.Med hänvisning till detta vill jag frågaskolministern:På vilket sätt ämnar skolministern garantera attskolhälsovården även i fortsättningen kommer attförbli en integrerad del av skolans verksamhet?1990/91:384 av () tillkommunikationsministern om fortsatt persontrafikpå linjen --Halmstad:Enligt uppgift kommer SJ att upphöra medpersontrafik på järnvägssträckan --. Motivet härför sägsvara den strukturförändring som planeras förVästkusbanan med ny terminal i Hälsingborg.Ovannämnda järnvägssträcka har nyligengenomgått en kostsam upprustning. Genomförs SJsplaner kommer den direkta persontågsförbindelsenHalmstad--för bl.a. ,och kommuner attförsvinna och ersättas med buss och med såvällängre restider som större påverkan på miljön somföljd.Med hänvisning till ovanstående vill jag ställaföljande fråga till kommunikationsministern:Vilka åtgärder är kommunikationsministernberedd att vidtaga så att en fortsatt persontrafik påbanan --kan bedrivas?1990/91:385 av () tillstatsrådet ompersonalrekryteringen till skolverket:Det är utomordentligt angeläget att till detnyinrättade rekrytera personer med godkompetens som kan utföra det nya verketsuppgifter med den oväld som offentligtjänsteutövning kräver. Detta är särskilt angelägeteftersom en av det nya verkets uppgifter är attutöva tillsyn över landets kommuner när de skallomsätta sin nyvunna lokala frihet i praktiskverksamhet.Regeringen har redan utsett den nyegeneraldirektören och överdirektören. Enligttillgängliga uppgifter pågår redan rekrytering avytterligare personal till . Detta sker utannågot offentligt ansökning för förande.En sådan handplockning av personal till den nyamyndigheten innebär en betydande risk för attpolitiska värderingar kommer att spela in vidurvalet.Vilka åtgärder avser skolministern vidta för attgarantera att det nya kommer atttillföras personal som med kompetens ochintegritet kan utföra sina uppgifter?4 § Kammaren åtskildes kl. 20.00.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 17 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 28,av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 40,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 71,av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 95(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 114 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.