prot · GE0976 · 1991-03-12 00:00:00 — Vi vill ha ett bra betygssystem somman verkligen kan ha nytta och glädje av, ettbetygssystem som elever känner trygghet i och därman kan påverka sitt betyg och vet var manhamnar. Det är därför litet tvetydigt när man nu gårut och säger att andra kontakter ändå är viktigareän betygen. Då ger man dubbla signaler.Jag blir förvånad när skolministern säger attregeringen nu har tillsatt en betygskommitté. Underde som jag aktivt arbetat som lärare pågrundskolans högstadium och på gymnasiet har jagalltmer sporadiskt satt betyg. Få saker är så utreddaoch så väl dokumenterade som betygsfrågan. Detförvånar mig därför att man nu utsett en nykommitté med nya direktiv. Varför gjordeskolministern detta?Anf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Om hade lästdirektiven, vilket man väl kan begära med tanke påden ton hon anslår i debatten, hade det framgått attkommittén inte fått direktiv att utreda frågan, utanlämna ett förslag. Det handlar i klartext om attkomma överens. Eftersom frågan är såpartipolitiskt inflammerad och blivit en sådansymbolfråga är det rimligt att partierna sätter och försöker hitta en gemensam linje som ärhållbar, Detta är inte minst viktigt för lärare ochelever på lång sikt. Det är därför som kommitténhar fått den sammansättning den fått. Detta harframgått tydligt om man har följt debatten. Jaganser att borde ta del av dendebatten innan hon ger sig in i diskussion på det sätthon nu gör.Det är mycket viktigt att den trycksak som hardiskuterats följs upp ute i våra skolor, och jag troratt man kommer att göra detta. Det är en bratrycksak. Den är i och för sig liten till sitt omfångoch inte särskilt pretentiös. Men det är ett förstaorganiserat försök att populärt beskriva vikten avsamarbete mellan hem och skola. Jag anser att detär mycket bra att denna trycksak framställts isamverkan med och skola. Detglädjer mig särskilt mycket.Anf. 72 ():Herr talman! Vi moderater menar att man harsådana kunskaper att man skulle kunna konstrueraett betygsystem väl. Vi vet också när man bordekunna börja ge betyg. På den punkten har inteskolministern gett mig ett svar. För oss moderaterär det också viktigt att barnen tidigare lär sighandskas med sina betyg och inte får dem först närdet är för sent att påverka dem.Tillsättningen av denna kommitté framstår för migsom ett sätt att ytterligare förhala ett införande avett vettigt betygssystem. Men vi är självfalletöverens om, , att det för allas bästavore bra om vi gemensamt kunde arbeta fram ochfå ett vettigt betygssystem som är bra för våraelever och naturligtvis också för föräldrarna, ettsystem som är vettigt även för de lärare som sätterbetyg. Ju det dröjer, desto mer glömmerlärare bort hur man sätter betyg.Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Vår förhoppning är att kommitténskall kunna finna en kompromiss som gör attbetygssystemet blir stabilt och långsiktigt. Det ärdärför vi har valt denna arbetsform. Så enkelt ärdet.Anf. 74 ():Herr talman! Jag återkommer om jag inte är nöjdmed betygsutredningen.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1990/91:460 omstudiestödsorganisationenAnf. 75 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att den avriksdagen godkända omorganisationen avstudiestödsorganisationen skall fullföljas.Jag har i årets budgetproposition anmält att fråganom den framtida regionalastudiestödsorganisationen enligt min meningbehöver analyseras ytterligare. I propositionenredovisade jag också att analysen borde vara klar isådan tid att förslag kan föreläggas undervåren 1991. Beredning av frågan pågår förnärvarande inom . Innanberedningen är slutförd är jag inte beredd att gå inpå vilka åtgärder regeringen kan komma attföreslå.Anf. 76 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret, även om jaghade hoppats att åtminstone få ett besked om hurkansliorganisationen skulle komma att se ut.Frågan om nämndernas sammansättning har varitföremål för en delad remissopinion. Men eftersomdetta inte borde vara en fråga som rörkansliorganisationens sammansättning, räknar jagmed att de tidigare riktlinjerna fortfarande gäller.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:428 ombrandsäkerheten vid alternativa boendeformerAnf. 77 Bostadsminister ():Herr talman! har frågat migvad som hänt sedan med anledning av ettmotionsförslag gjort ett tillkännagivandeom behovet att utreda vissa frågor angåendebrandsäkerheten vid alternativa boendeformer.Med anledning av tillkännagivandeuppdrog regeringen åt att föreslå lämpligaåtgärder för att öka säkerheten för äldre ochhandikappade vid främst brand i deras bostäder.Boverket redovisade sitt uppdrag iår. Verket föreslår i sin redovisning attnybyggnadsreglerna ändras i två avseenden.Dels bör fönster inte längre godtas somnödutrymningsväg från gruppbostäder, dels börrisken för personskador vid brand beaktas genomett förstärkt brandskydd i bostäder avsedda särskiltför äldre och handikappade med hjälpbehov.Automatiskt brandlarm bör anordnas om det integenom särskild utredning kan visas att detta ärobehövligt. Brandlarmet bör vara rökdetekterandeoch ge signal till personal på platsen. När personalinte finns tillgänglig bör larmet vidareföras viaanslutning till kommunens räddningstjänst.Vidare föreslår att bostäder byggdasärskilt för äldre och handikappade skall bliföremål för obligatorisk brandsyn.Räddningstjänsten bör därvid bl.a. ställa krav påoch kontrollera släckutrustning, personalenskunskap om brandskydd och agerande vid brandsamt larmsystemet och larmorganisationen.Det är regeringens avsikt att för redovisaboverkets utredning och regeringensställningstagande till denna i den proposition medförslag till ändringar i (1987:10) som regeringen kommer att lämna senaredenna månad. Jag vill emellertid redan nu peka påatt har rätt att självt besluta omändringarna i nybyggnadsreglerna och att jagförutsätter att sådana ändringar kommer attgenomföras så snart som möjligt.Anf. 78 ():Herr talman! Jag vill först tacka bostadsministernför detta positiva svar.Människor vill känna sig trygga på sin ålders höst.Det har stor betydelse för oss allesammans. Enmaximal brandsäkerhet i vårt boende är en del avdenna trygghet. Det är därför positivt att man nuhar börjat arbeta med denna fråga. Det har ju gåttnågra år sedan motionen skrevs.Det finns brister på detta område som jag harfått ta del av eftersom jag har kontakt med mångavårdbiträden från olika delar av landet. De ser framemot att det nu kommer att ställas större krav påkommunerna när det gäller brandsäkerheten i deolika nya boendeformer som alltmer växer fram.Det är inte heller ovanligt med olyckstillbud. Detfinns ju rökare även i den äldre generationen. Somregel finns det också en relativt liten personal vidalternativa boendeformer, och det medför i sin turstörre risker.Jag vill än en gång tacka bostadsministern för dettapositiva svar. Jag hoppas att dessa nya regler ochföreskrifter skall komma att gälla så snabbt sommöjligt ute i kommunerna och att det kommer attgå ut en god information till personal, anhöriga ochlikaså till kommunerna.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:433 om reglerna förstatsbidrag till handikappanpassning av lokalerAnf. 79 Bostadsminister ():Herr talman! har frågatsocialminister om detöverensstämmer med regeringens strävan attbegränsa bruket av alkohol och tobak att enorganisation som vill förbjuda alkohol och tobak isina lokaler inte skall få statsbidrag tillhandikappanpassning av lokalerna. Enligt gällandearbetsfördelning inom regeringen ankommer detpå mig att svara på frågan.Svaret är nej. Det är av vikt att samlingslokaler somfår statligt stöd hålls tillgängliga för varjeorganisation eller grupp med organiseradverksamhet som är verksam inom orten. Generellabegränsningar i möjligheten att använda lokalenför olika verksamheter bör undvikas. Jag anserdock inte att förbud mot rökning ochalkoholförtäring är att betrakta som en sådanbegränsning.Anf. 80 ():Herr talman! Med ett så bra svar kan jag fatta migkort: Jag bugar och tackar.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på frågorna 1990/91:442 och 455 omskatteomläggningen och idrottsrörelsenAnf. 81 Bostadsminister ():Herr talman! har med hänvisningtill en brevväxling mellan mig och frågat mig om de föreslagnaåtgärderna i mitt brevsvar står i överensstämmelsemed gällande skattelagstiftning.Stig har senare ställt samma fråga.Jag besvarar de likalydande frågorna i ettsammanhang.I ett brevsvar till harjag dels klargjort att allmän momsbefrielse föridrottsföreningar inte är aktuell, dels redovisat vadsom under vissa givna förutsättningar kan prövas dåföreningar driver egna anläggningar resp. driverkommunalt ägda anläggningar.Jag har i brevet angett bl.a. att föreningar som ägeren idrottsanläggning kan välja att bilda enekonomisk förening för själva driften av denna. Jaganger vidare i brevet, att om en sådan förening blirregistrerad till mervärdeskatt avskattemyndigheten har man rätt att dra av och enskyldighet att ta ut moms. Jag har vidare i brevetberört den alltmer förekommande frågan omföreningars drift av kommunalt ägd anläggning. Jaghar därvid redovisat tankegångar som framförtsfrån om möjlighet frånkommuners sida att vid överlåtelse av driftenavgränsa omfattningen av denna, t.ex. i fråga omvatten, avlopp och sophämtning, varvid kommunendirekt svarar för kostnaden inkl. moms för dessanyttigheter. Jag har uppmanat att ''ta kontakt medKommunförbundets skatteexpert i denna fråga föratt sedan kunna informera föreningarna''.Jag anser inte att detta strider mot gällandeskattelagstiftning.Anf. 82 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på frågan. Jaghar inga synpunkter på om det är förenligt medgällande lagstiftning att kunna ta kontakt medKommunförbundets skatte- och ekonomiskaexperter. Det är anmärkningsvärt attidrottsministern anger två direkt tillskattelagstiftningen kopplade vägar för att, somutgångspunkten har varit från idrottsrörelsens sida,få en bättre ekonomi.Denna fråga har prövats för hos skattemyndigheten. sida har man svarat att om denekonomiska föreningen äger idrottsanläggningenoch hyr ut den till en idrottsförening -- det har sketten ombildning till en ekonomisk förening -- kan interegistrering för mervärdeskatt ske. Denmervärdeskatt som debiteras den ekonomiskaföreningen stannar då som en kostnad. Då haregentligen inte något vunnits. Den ekonomiskaföreningens kostnader måste ju täckas.Det är anmärkningsvärt att frågan om att debiteraavgifter som kommunen har tagit ut föranläggningarna har kommit fram i den allmännadiskussionen. säger direkt attdet alternativ som departementetrekommenderar -- det uppfattas som enrekommendation -- är inte i överensstämmelse medlagen om mervärdeskatt. Var inte avsikten frånministerns sida när han svarade på brevet attidrottsrörelsen skulle komma i ett bättreekonomiskt läge?Anf. 83 ():Herr talman! Jag väckte från början denna fråga ien interpellation som jag trodde att statsrådetLönnqvist skulle svara på. Men den har hänvisatstill statsrådet som också kommer attbesvara den.Jag vill understryka det sade,nämligen att det brev som bostadsministern harskrivit till äranmärkningsvärt. Bostadsministern föreslår attsvensk idrottsrörelse med hjälp av planering ochandra åtgärder skall kunna komma undan enskattesituation. Jag tycker visserligen att det ärrimligt att föreningar betalar så litet skatt sommöjligt. Vi moderater har föreslagit att föreningarskall kunna undantas från moms, någotbostadsministern vet.Idrottsministern säger i svaret att det som harberört är drift avkommunalt ägd anläggning. Men så är det inte. Detenda bostadsministern talar om i brevet tillVästergötlands idrottsförbund gäller föreningarmed egna anläggningar, dvs. inte det som nämns idet brev vi talar om i dag.Jag behöver inte utnyttja tiden fullt ut eftersomBengt Kindbom redan har berört detta. Men jagkonstaterar att bostadsministern tydligen har insettatt idrottsrörelsen har fått mycket stryk iskatteomläggningens spår. Man skall väl ändå intebehöva uppmana svensk idrott till skatteplaneringför att kunna bedriva ideell verksamhet?Anf. 84 Bostadsminister ():Herr talman! Nej, det är inte fråga om att uppmanatill skatteplanering. För föreningsägdaanläggningar har jag anvisat möjligheten, somingalunda är ovanlig inom t.ex. organisationer somsysslar med uthyrning av samlingslokaler, att bildaen ekonomisk förening. Jag har vidare sagt att mandå kan vända sig till skattemyndigheten och söka fåfrågan prövad av myndigheten om det innebär atten sådan ekonomisk förening kan blimomsredovisningsskyldig. Det är inteskatteplanering, utan det är att vända sig tillskattemyndigheten för att få saken prövad.Men handlar det om kommunalt ägdaanläggningar, som föreningar i allt störreutsträckning uppmanas att ta över driften av. Därhar jag angivit, vilket har förtdiskussioner om, att man vid ett sådantövertagande skulle kunna undanta det som hart.ex. med vatten, el och avlopp att göra. Det är intefråga om att skatteplanera, utan det är fråga om attanvisa för idrottsrörelsen att dels vända sig tillskattemyndigheten för att få en viss fråga prövad,dels ta kontakt med och dessskatteexpertis för att vidare höra hur de ser påsaken och sedan informera vidare. Jag har alltsåfört vidare uppgifter som jag i det sammanhangethar fått från Kommunförbundet.Har ni sedan uppfattat svaret i dess andra momentpå ett annat sätt än som var avsett, kan jag endastbeklaga det. Jag kan gärna tillstå att det kanskekunde ha formulerats på ett klarare sätt.Anf. 85 ():Herr talman! Utgångspunkten för heladiskussionen måste vara att idrottsrörelsen skallslippa ifrån den ökade belastning avmervärdeskatten som skattereformen harinneburit. Det är därför man har vänt sig tillbostadsministern. Svar har getts om olika sätt att gåtill väga, och man har sedan vänt sig tillskattemyndigheten. Där har man fått besked om attdet inte finns någon framkomlig väg som kan lösaden akuta situationen ekonomiskt sett.Bildar man en ekonomisk förening måste den i sintur ta ut avgifter för att täcka de egna kostnaderna.Det blir inget tillskott från något annathåll. Därförär det bara ett annat sätt att ta ut samma pengar.Men det otrevliga är att idrottsrörelsen ochVästergötlands idrottsförbund har uppfattatbostadsministern så, att idrottsföreningar skallbehöva skatteplanera för att ekonomiskt klaraverksamheten.Anf. 86 ():Herr talman! Någon möjlighet för enidrottsförening att göra en ekonomisk vinst på detsätt som bostadsministern skisserar finns inte.Förutsättningen för att en ekonomisk förening skallbli skattskyldig är att den bedriver en verksamhetyrkesmässigt och att föreningen har ett vinstsyfte.Det betyder att i första eller andra ledet måsteföreningarna belastas med dessa kostnader.Vi har inte missuppfattat brevet, bostadsministern.Han beklagar om det är felaktigt formulerat. Menvi har inte missuppfattat det. Vi har läst det såsomdet är skrivet. Det finns inga missuppfattningar hosläsarna i det avseendet.Sedan noterade jag att bostadsministernuppenbarligen tycker att det är bra att kommunertar över föreningars anläggningar. Det är alltvanligare att kommuner tar över driften avföreningars anläggningar. Det låter som ombostadsministern tycker att det är bra. Var det rättuppfattat?Anf. 87 Bostadsminister ():Herr talman! Nej, det var inte rätt uppfattat. Detvar lika fel uppfattat som har uppfattatbrevsvaret. Jag sade att kommunerna har på mångahåll byggt anläggningar och äger anläggningar, mende vill sedan överföra anläggningarna och framförallt anläggningarnas drift till föreningslivet. Det ärväl ingen okänd debatt, ?Det är inte i denna kammare som tillämpningen avskattelagstiftningen skall prövas. Det skallmyndigheterna göra. Det går att begäraförhandsbesked för ett konkret fall hosriksskatteverkets rättsnämnd. Det kommernaturligtvis att bli åtskilliga fall i hägnet av en nyskattelagstiftning som kommer att behöva föras ditoch som kommer att prövas innan klarhet kanskapas på olika områden.Jag vill gärna understryka att jag har gett ett klartbesked om att möjligheterna att undantaidrottsrörelsen från mervärdeskatt inte finns.Anf. 88 ():Herr talman! Enligt min mening hade det varitärligare om bostadsministern hade sagt detta raktut. Då hade man sluppit olika tolkningar. Vi somarbetar inom idrottsrörelsen som idrottsledare osv.och som skall uppfostra ungdomar till bramedborgare, reagerar på samma sätt som följandeuttalande från den21 februari: ''Vår reaktion på ovanstående är attvåra idrottsföreningar inte skall behöva börjaskatteplanera för att ekonomisk klaraverksamheten. Strävan bör istället vara att skapaförutsättningar som avlastar våra föreningsledareadministrativa åtaganden att inkassera skatter ochavgifter till statskassan och därmed underlättamöjligheterna att bedriva idrottsverksamhet. ''Jag tycker att bostadsministern borde ge oss ett rentoch rakt svar på frågan -- vi skall över huvud tagetinte blanda in tillämpningarna -- nämligen att detinte finns några vägar för idrottsrörelsen att undgåmervärdeskatt, varken som ekonomisk föreningeller via den kommunala sektorn.Anf. 89 ():Herr talman! Den här debatten har sin bakgrund idiskussioner 1990 om skatteomläggningens effekterför idrottsrörelsen. Då lovade bostadsministern attmotverkande effekter skulle vidtas. Det gjordesinte, annat än till vissa delar. Därför har dennadiskussion fortsatt.När ministern nu går ut och föreslår olika åtgärdersom uppfattas som något synnerligen ovanligt,t.o.m. extremt inom idrottskretsar, är det etttecken på att idrottsministern har förstått att dettautgör ett stort problem för svensk idrott. Det är dåbeklagligt att en idrottsminister i behövasäga att man nu väntar på besked från . Det skall inte behöva vara en sådanbyråkratisk, krånglig hantering av Sverigesidrottsrörelse. Det finns enklare vägar, och vi harförsökt att anvisa dem.Jag har litet hopp om att vi är på rätt väg eftersombostadsministern ändå har insett problemet.Anf. 90 Bostadsminister ():Herr talman! Först och främst vill jag göra klart attdet inte är fråga om skatteplanering, om manvänder sig till skattemyndigheter för att få en vissfråga prövad eller om man uppmanas att ta kontaktmed skatteexpertis för att fåhöra deras mening om en annan fråga. Det handlarom att använda sig av den skattelagstiftning somfinns och låta skattemyndigheter pröva om det ärmöjligt med en tillämpning eller inte. Det är intefråga om skatteplanering.Vidare har vi de motverkande åtgärderna.Bertilsson kanske kan dra sig till minnes attregeringen gjorde en mycket kraftig markering ianslutning till att årets budgetproposition, sommöttes med mycket positiva reaktioner frånidrottsrörelsens sida. De förslagen har StigBertilsson och andra möjlighet att återkomma tillnär de skall diskuteras i denna kammare.Anf. 91 ():Herr talman! Jo, det är ett direkt uttalande itillämpningsfrågan. I brevet anvisas vägar. Där stårklart att de var inte framkomliga närskattemyndigheten svarade på brevet. Men det varinte nytt, eftersom den tillämpningen var kändredan innan skattemyndigheten svarade på fråganfrån idrottsförbund.Detta är en klar antydan om vad idrottsrörelsen börgöra för att därmed slippa momsen, och det är alltsåfel.Anf. 92 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att viåterkommer till diskussionen. Jag har vissförhoppning om att vi kommer att få framgångar idet avseendet. Opinionen har vuxit sig allt starkaremot den behandling som idrottsrörelsen har utsattsför.Bostadsministern påpekar att vissa motverkandeåtgärder har vidtagits. Men likafullt kvarstårfortfarande effekter av skatteomläggningen på 300-400 milj.kr., åtminstone . Jag tolkar det somatt bostadsministern tycker att detta är rimligt,eftersom det inte har kommit något ytterligareförslag.Anf. 93 Bostadsminister ():Herr talman! Det är mycket intressant att höra StigBertilsson. Han har , och tidigare, försökt göragällande att skulle vilja föreslå attidrottsrörelsen slipper moms. Men moderaternaföreslår en utredning om det. Det är föga heroiskt.Det är lika föga heroiskt som det var närmoderaterna ville ta bort stödettill ungdomsidrotten, Knatte-stödet, 1985. Det ärlika föga heroiskt som det var när det var borgerligtstyre i landet och i hög gradpåverkade politiken. sjönk anslagentill idrotten realt med . Underbudgetåren 1983/84--1991/92, som vi nu har lagtfram budgetförslag för, då vi socialdemokraterutarbetade budgetarna, har anslagen till idrottenrealt ökat med . Detta markerar bästskillnaderna i synsättet på idrottsrörelsens villkor ivårt land.Anf. 94 ():Herr talman! Vi anser att det är rimligt att om detskall göras en sådan förändring i skattesystemetsom en momsbefrielse innebär, måste man börjamed en utredning. Men jag kan försäkra att vi vågardriva den utredningen fullt ut.Nu återkommer något gammalt och känt, nämligenungdomsidrotten 1985. Jag vill klarlägga förkammaren att vi föreslog att kommunerna, intestaten, skulle ta hand om det lokalaaktivitetsstödet. Det handlade om ett minskatstatligt anslag i storleksordningen 50-60 milj.kr. Viansåg då att det var möjligt att lägga över detta påkommunerna och föreslog att så skulle ske. ärsituationen på grund av den ekonomiskautvecklingen inte densamma. Men det är intressantatt jämföra de beloppen med det dråpslag somSveriges regering riktar mot idrotten när mantalar om 300-400 milj.kr. för åtgärder som verkardirekt mot idrotten. Bostadsministern jämför 50milj.kr. då med 400 milj.kr. 95 Bostadsminister ():Herr talman! Jag tycker att skall talalitet tyst om dråpslagen. Riksidrottsförbundetbetraktade det som ett oerhört dråpslag närmoderaterna ville ta bort den statliga delen av detlokala aktivitetsstödet. Det var direkt riktat motungdomsidrotten.Det var ett lika stort dråpslag när realtförsämrade idrottsanslagen med ungefär 23 %under de år de styrde. Ni moderater drev hårdhäntbesparingsåtgärderna som så intensivt och hårtdrabbade den svenska idrottsrörelsen. Tala tyst omdråpslag, , och försök i stället attmedverka till att den svenska idrottsrörelsen får bravillkor. Göm er inte bakom några sorts tankegångareller uttalanden om att ni vill ta bort momsen när nii själva verket vill tillsätta en utredning.Konkretisera era förslag och visa vad ni egentligenmenar. Men framför allt, tänk efter hur nihanterade idrotten de år ni var i regeringsställning.Anf. 96 ():Herr talman! Jag har en känsla av att vi har kommitlitet vid sidan av huvudfrågan i den här debatten.Om idrottsministern anser att de miljoner som vityckte att kommunerna skulle betala i stället förstaten i bidrag till ungdomsverksamheten 1985 varett dråpslag, finns det inte ord för detidrottsministern själv går i spetsen för.Sedan påstås det att idrottens läge försämradesunder de borgerliga regeringsåren. Det har varitolika siffror. har det varit siffror på och14 %. noterar jag en siffra på . Densiffran är inte underbyggd. Man måste göra enhelhetsbedömning av våra åtgärder när det gällerskattelättnader och annat. Det brukaridrottsministern väva in, och det har han gjort i detnu aktuella sammanhanget. Den siffran är interelevant och inte underbyggd. Det finns faktisktinte ett ord som överensstämmer i en jämförelsemellan det som åstadkoms för idrotten och våratidigare förslag.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1990/91:441 om avgiften förvissa av lantbruksnämnderna anordnadebehörighetskurserAnf. 97 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att ta initiativ till en ändring av regeringensbeslut, så att kurskostnaderna kan betalas medmedel influtna från miljöavgifter för de lantbrukaresom genomgått behörighetskurser ilantbruksnämndens regi.Lantbruksnämnderna har bedrivit den utbildning som erfordras för att fåanvända bekämpningsmedel i klass 1, dvs. Fr.o.m. våren 1990krävs det en tredagarsutbildning även för att fåanvända bekämpningsmedel i klass 2. Syftet medutbildningen är att minska såväl riskerna medbekämpningsmedel i den yttre miljön ocharbetsmiljön som bekämpningsmedelsrester ilivsmedel.