prot · GE0984 · 1991-03-22 00:00:00 — Familjensnamn är Karademir.Jag vill fråga invandrarministern:Är det mer motiverat att låta människor förföljdaför sin politiska övertygelse få stanna i änatt låta dem som förföljs för sin kristna tro stannahär?den 22 mars1990/91:485 av () tillarbetsmarknadsministern om kommunernas ansvarför sysselsättningen:Vid arbetsmarknadsministerns besök iÖstergötland påstod hon, att det ärkommunernas ansvar att ordna sysselsättningen, dåföretag läggs ner eller flyttar (, iKinda).Är detta en ny policy från regeringens sida?1990/91:486 av () tillutrikesministern om demokratiseringen av denturkiska delen av Kurdistan:Under den spontana frågestunden torsdagen den 21mars ställde jag en fråga om utrikesministern ochregeringen kunde tänka sig att stödja kurderna ideras frihetskamp. Svaret var i en positiv anda,dock utan konkreta förslag, om vad ärberett att göra. Tiden var också alltför kort för attge något uttömmande svar. Men när vi återigen fickhöra den gamla frasen om att en demokratiseringpågår i turkiska delen av måste jag ställaen fråga till.På vilka fakta stöder utrikesministern denna åsikt?1990/91:487 av () tillutrikesministern om relationer till Cuba:Vartefter de kommunistiska regimerna i Östeuropakollapsat har hoppet ökat om att ett mirakel skallinträffa också i . Både i och utanförrepubliken finns kubanska ochdemokratigrupper som hoppas att avkommunistisk diktatur skall övergå i en folkvald,demokratisk ledning. Med fredliga medel vill mannå en förändring liknande den i ochTjeckoslovakien.I slutet av 1990 bildades Den CubanskaDemokratiska Plattformen. ''Plattformen'', somhar sin bas i med förgreningar in i , ären partiövergripande organisation bestående avkonservativa, liberaler, socialdemokrater ochkristdemokrater.Jag vill fråga utrikesministern:Är den beredd att ge politisktoch moraliskt stöd till den framväxande kubanskademokratirörelsen, Den DemokratiskaPlattformen?1990/91:488 av () tillutrikesministern om spänningarna mellan olikafolkgrupper i Mellanöstern:Konflikten --och kriget mellan ochFN-alliansen har skapat nya spänningar mellanolika folkgrupper i Mellanöstern.Inne i har utbrutit regelrätta strider mellanirakier trogna och hansmotståndare. Också etniska strider rasar.I skuggan av det kaos, som råder i , utspelasfortsatta övergrepp i . Dessa är orsakade avde spänningar, som främst kriget medfört. Tidigareövergrepp mot kuwaitier har följts avhämndaktioner riktade mot de många palestinier,som lever och arbetar i detta land.Rapporterna är många om blodig hämnd, somdrabbar oskyldiga palestinier med hänvisning tillatt palestinska organisationer givit under Gulfkonflikten.Vilka åtgärder är regeringen beredd att medverkatill för att förhindra mer blodspillan i samtöka palestiniernas säkerhet i området?1990/91:489 av () tilljustitieministern om möjligheterna att göranärradioprogram under pågåendestraffverkställighet m.m.:Det väcker med rätta uppmärksamhet när personersom dömts till fängelsestraff ibland fortsätter attbedriva sin verksamhet, t.ex. narkotikahandel ellerolika former av ekonomisk brottslighet, frånfängelset. kommer ,ansvarig utgivare för närradiostationen i , att börja avtjäna fängelsestraffför hets mot folkgrupp. dömdes först iStockholms tingsrätt och därefter i pårekordmånga punkter för hets mot judar avomisskännligt nazistiskt slag och fick eftertingsrättens dom sitt sändningstillstånd indraget avnärradionämnden . har detta år gått tillända och har börjat sända sin propaganda pånytt. Han har dessutom offentligt förklarat att hanavser att spela in program i fängelset föruppspelning i Radio Islam.Mot denna bakgrund vill jag frågajustitieministern:1. Är det tillåtet för en person som dömts tillfängelse för hets mot folkgrupp att från fängelsetgöra nya radioprogram av det slag som han fälltsför?2. Om svaret på första frågan är ja, ärjustitieministern beredd att överväga åtgärder föratt minska möjligheterna för den som fällts för hetsmot folkgrupp i närradion att nära nog omedelbartåteruppta sin verksamhet?1990/91:490 av () tillkommunikationsministern om den nyamotorvägen:Den samhällsekonomiska kostnads- ochintäktsanalysen (costbenefit-analysen) somanvänds av vid val av alternativavägsträckningar anser jag vara otillfredsställande.Positionsanalys är en del av den institutionellaekonomin där man tycker att det är lika viktigt atttitta på sociala, ekologiska och miljömässigaeffekter som att räkna om allt i pengar, vilketcostbenefit-analysen gör. Den nuvarandemiljökrisen bör mötas med en grundlig omprövningav metoder för att ta fram underlag för bl.a.vägprojekt.Enligt förslaget till den nya vägsträckningen avE 66-an genom har vägverketfastslagit att en motorväg skall dras tätt intill flerabostadsområden och närrekreationsområden förtusentals människor. Dessutom drabbas känslig ochvärdefull natur för alltid om planerna förverkligas.Ett ekonomiskt jämförbart alternativ som skulleberöra betydligt färre människor och värdefullnatur i mindre omfattning har utarbetats lokalt.Avser statsrådet att verka för att det görs en s.k.positionsanalys beträffande nämnda beslutadevägbygge?1990/91:491 av () tillkommunikationsministern om vägsträckan E 66genom kommun:Enligt naturresurslagen (NRL) skall enmiljökonsekvensbeskrivning göras vid störreexploateringar såsom vägbyggen. En sådansaknades emellertid till en början då E 6-an skullefå en ny sträckning mellan ochUddevalla. Den gången blev det en skarp konfliktmellan å ena sidan vägbyggare och beslutsfattareoch å andra sidan boende och miljörörelsen.Frågan hamnade slutligen i regeringsrätteneftersom miljökonsekvensbeskrivning saknades.Någon ändring av beslutet blev det inte dåvägbygget redan pågick för fullt.Nu är en liknande konflikt på gång i samband medatt E 66-an skall få en ny sträckning genomSölvesborgs kommun. Enligt de planer somvägverket presenterat (PB 20 88:1278) ochsedermera fastslagit efter mer än ett halvt årsbehandling, skall en motorväg dras tätt intill flerabostadsområden och förstöra såväl boendemiljö fördessa som närrekreationsområden för tusentalsmänniskor. Dessutom drabbas känslig ochvärdefull natur oåterkalleligen om planerna blirverklighet.Avser statsrådet att verka för enmiljökonsekensbeskrivning i enlighet med NRL:skrav?1990/91:492 av () tillsocialministern om rätten till akutvård:En man, som akut uppsökt vårdcentral i ,skickades hem utan vård då han inte kunde betalavårdavgiften. Han protesterade och i detta fall fickvårdcentralen en tillrättavisning. Mendiskussionerna kring det inträffade har visat attrutinerna på vårdcentralerna är mycket olika.Enligt min mening måste det göras alldeles klart inte någonstans i landet får avvisavårdbehövande människor därför att de saknarpengar. Rätten till sjukvård är en av degrundläggande sociala rättigheter som decennierspolitisk kamp resulterat i. Denna rättighet fårabsolut inte begränsas till att gälla dem som har rådatt betala för sig. Enkla rutiner medinbetalningskort och eventuellt efterföljandekravsökning skall tillämpas.Jag vill därför fråga socialministern: vidta åtgärder för att garanteramänniskors rätt till akutvård oavsett derasekonomiska resurser?8 § Kammaren åtskildes .