prot · GF0944 · 1991-12-12 00:00:00 — tror att vissa medel avsattstill ett land, men genom att man laborerar medanslagen möts vi av sådana dimridåer att det är hartnär omöjligt att skapa sig en hygglig bild avbiståndet.Det är bakom sådana dimridåer som SIDAsuccsessivt har blivit den koloss på lerfötter som jaganser att SIDA är . Hur många riksdagsmänvet t.ex att får mera bistånd än mångaprogramländer eller att erhåller 350milj.kr. utöver den av fastställdalandramen?En annan sak som jag tagit upp i motionen är attsåväl allmänheten som skall få enoffentlig, lättillgänglig information om hur detsvenska biståndet utnyttjats. För att få ensaklig debatt och för att få allmänheten intresseradoch engagerad är det mycket viktigt att det sker enöppen och allmän kritisk granskning av vad vi satsatvåra pengar på voch ilket resultat våra satsningargivit.Om svenska folket skall känna glädje och stolthetöver vad vi gör för fattiga länder och derasmänniskor, är det viktigt att det tas fram en allsidiginformation, en information som är lättläst ochinformativ och där det tas fram både positiva ochnegativa effekter av vårt bistånd.Vi har mycket att lära av våra misstag men också avvåra framgångar. Hur skall vi annars få en levandedebatt om biståndsbehov och biståndsmål? Kanskekan vi undvika att göra om våra misstag -- misstagsom inneburit att skattepengar till en del hamnat ifickorna på korrumperade regimers företrädare.I riksdagsrevisorernas utredning står det att ''detsaknas en samlad bild av erfarenheterna från olikabiståndskontor''. I betänkandet berörs den punktenmycket perifert. Jag hoppas att regeringen ändåinser behovet av en allsidig analys av det svenskautvecklingsbiståndet och att denna analys leder sådan information som jag berört.Avslutningsvis vill jag också påpeka vadrevisorerna sagt om oklarheter vad avser SIDAsoch UDs roll i biståndsarbetet. Enligt revisorernaär rollfördelningen särskilt komplicerad. av SIDA gjordes 1986, men motbakgrund av riksdagsrevisorernas omfattandekritik av SIDA borde det nu vara dags för en nyöversyn.Det krävs enligt min mening en genomgripandeparlamentarisk utredning över helabiståndsproblematiken, inte minst huruvida enorganisation som SIDA är bäst lämpad att hanteradet svenska biståndet . Rationaliseringhar ju blivit något av ett modeord , men närdet gäller SIDA och den svenskabiståndsverksamheten är rationalisering mycketmer än ett modeord -- det är en nödvändighet.Av betänkandet framgår att mina motionsyrkandennr 1 om övergång från landprogrammerat tillprojektinriktat bistånd, nr 3 om outnyttjadereservationer, nr 4 om förvaltningsanslag, kontrasakanslag och nr 6 om information och redovisningfår anses tillgodosedda med vad som sägs ibetänkandet. Därför vill jag, fru talman, ändå yrkabifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )16 § Tilläggsbudget I till statsbudgeten /92Föredrogsutrikesutskottets betänkande1991/92:UU12 Tilläggsbudget I (prop. 1991/92:25delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld(Beslut fattades efter 17 §).17 § Visst stöd till , Central ochÖsteuropaFöredrogsutrikesutskottets betänkande1991/92:UU17 Visst stöd till , Central-och Östeuropa.Anf. 196 ():Fru talman, ledamöter! Fem årtionden avplanekonomi och fem årtionden av sovjetisktenvälde i har kört ekonomin i botten iländer som före kriget tillhörde världens, om interikaste så ändå rikare del. Förändringen bort fråndetta kommunistiska experiment gör attförhållandena i tillfälligt kan bli ännuvärre.Dessutom försvåras förändringen ochåteruppbyggnaden i ytterligare av att degamla sovjetiska makthavarna eller derasefterträdare under nya namn visar tecken på attvilja använda ekonomiska förhållanden sompåtryckningsmedel mot de tidigare ockuperadeområdena.I betänkandet talas det om de baltiska staternasmed anledning av självständigheten aktualiseradeakuta behov av t.ex. internationella förbindelser,medverkan i internationella organisationer, m.m. Iandra sammanhang har det talats ommiljöinvesteringar, infrastruktur och utbildning.Allt detta är självklart och viktigt. Men Baltikumkan också mycket snart hamna i en mycket svårsituation på grund av oredan i det som blivit kvar avSovjetunionen, såväl på grund av officiella åtgärdersom på grund av olika, spridda, extremistiskagruppers verksamhet.Det svenska biståndet fyller, tror jag, en storfunktion för att frigörelseprocessen skall kunnafullföljas. Det gäller t.ex. olja. har ensidigtoch plötsligt avbrutit leveranserna, och invånarna iBaltikum går en mycket kall vinter till mötes.Likaså gäller det läkemedel, där man i mycket höggrad är beroende av leveranser från det tidigareSovjetunionen.Det kan också gälla åtgärder som hänger ihop medsäkerhetssituationen i . Såvälrättsväsendet som ordningsmakten är mycketsvaga i , och , samtidigtsom det finns stora mängder av sovjetiska soldateri området, soldater som är inne i endemoraliseringsprocess som kan få allvarligakonsekvenser.Vidare finns det olika, extrema, politiskagrupperingar, framför allt i , som anser attdet ryska imperiet nog alltför lättvindigt släppt sinakolonier. Också åtgärder inomrättssäkerhetsområdet kan, tror jag, vara mycketangelägna från svensk synpunkt och frånbiståndssynpunkt.Under de senaste två åren har det svenskasamhället visat mycket stor hjälpvilja i förhållandetill , och . Bokstavligt talattusentals organisationer och enskilda har på olikasätt försökt hjälpa till med förändringarna iBaltikum. Det statliga biståndet har varit ett viktigtsätt att förstärka dessa många insatser.Samtidigt har det stora intresset av allt att döma letttill en sådan överbelastning av biståndsorganen attväldigt mycket gått i stå.Varje dag -- och jag menar faktiskt -- fårjag påringningar eller brev från företag,myndigheter, organisationer eller enskilda som inteens fått svar på sina förfrågningar om möjligheternatill svenskt bistånd till olika projekt som man, oftafrivilligt, vill ställa upp med och behöverkompletterande stöd till. De nya medel somriksdagen nu kommer att besluta om är mycket,mycket välkomna, och jag hoppas att regeringenockså ser till att medlen mycket snabbt kan göranytta.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörandekonstitutionsutskottets betänkanden1991/92:KU5, KU8, KU11, KU13, KU14, KU17,KU18 och KU20, lagutskottets betänkande1991/92:LU15 samt utrikesutskottets betänkanden1991/92:UU11, UU12 och betänkande KU5Mom. 2 (riksdagsledamöternas arvoden)Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot104 för reservation 1 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (statsrådens arvoden)HemställanFörst bitträddes hemställan i reservation 2 avBirger Hagård m.fl. med 86 röster mot 12 förhemställan i meningsyttringen av ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 217röster mot 76 för reservation 2 av . 2 ledamöter avstod från att rösta.MotiveringUtskottets motivering -- som ställdes mot den ireservation 3 av anfördamotiveringen -- godkändes med acklamation.Mom. 4 (konstruktionen för bestämmandet avstatsrådens arvoden)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 4 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Konstitutionsutskottets betänkande KU8Mom. 1 (proposition 1991/92 såvitt avser lagen omsvenska kyrkan)I detta moment föreslogs ändring i lagen omsvenska kyrkan. Av ändringsförslaget framgick attändringen önskades bli genomförd med ett endabeslut. För bifall härtill krävdes att minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften avriksdagens ledamöter förenade sig om beslutet.Beslut skulle fattas genom omröstning medomedelbar rösträkning.Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 0för avslag, dvs. utskottets hemställan hade bifallitsmed minst tre fjärdedelar av de röstande och merän hälften av ledamöter. 3 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU11Mom. 1 (sekretess inom )Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av -- biföllsgenom omröstning med uppresning.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU13Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU14Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU17Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU18Mom. 1Utskottets hemställan bifölls.Mom. 2 (lagreglering av grundstöd)Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot11 för meningsyttringen av betänkande KU20Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU15Mom. 2 (prismärkning i dagligvaruhandeln)Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot139 för reservation 1 av m.fl. 5ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU11Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU12Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU17Utskottets hemställan bifölls.18 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionmed anledning av förs. 1991/92:13 Riksdagensförvaltningskontors förslag om anslag påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1991/921991/92:K12 av ()19 § Kammaren åtskildes kl. 17.22.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 6 § anf. 24 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 38 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 60(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 88(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m.frågestundens slut,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 14 § anf.166 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.