prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — Då kvarstår en mycket viktig fråga.Pappers avdelning i har gått ut tillsammansmed och krävtatt få göra en oberoende utredning om ASSIsframtid, något som näringsministern har vägrattillåta. Det måste vara något sjukligt i bakgrundennär man inte tillåter en utredning. Den ansvarigeför ett industridepartement i ett land som Sverigeborde rent anständighetsmässigt tillåta en sådanutredning.Anf. 343 Näringsminister ():Herr talman! Jag tror inte att det råder brist påutredningsmaterial i frågan om skall göra nyainvesteringar i pappersbruket i eller ej.Det har funnits rikliga möjligheter att göra det, ochdet har tagits fram omfattande beslutsmaterial. Dethar även funnits möjligheter, inte minst för LeifMarklunds egna partikamrater i ochledning, att ta fram eventuella kompletteringar, omde så hade önskat. Man har haft full beslutsfrihet ibåde styrelse och ledning för Fortia, enligt gällandelag och gällande riksdagsbeslut. Något annat gällerinte och kommer inte heller att gälla.Anf. 344 ():Herr talman! Jag skulle bara vilja rekommenderaatt statsrådet far till . Jag har faktiskt ocksåerfarit att det är ett brev på väg med en inbjudandit. Jag rekommenderar att han tar den inbjudan påallvar. En oansvarighet som inte liknar något annatär på väg mot sin fullbordan.LO-ekonomerna har räknat på detta, och jag harfrån dem fått uppgiften att med den investering på420 milj.kr. som facket har aktualiserat skulle manredan 1992 kunna få en vinst på 16 milj.kr. EnligtASSIs beräkning skulle ett visst underskott kunnatäckas , men sedan skulle verksamhetenkanske gå bra.Här föreligger ett alltför dåligt utredningsmaterial.Det utredningsmaterial som statsrådet nämner harvi hört talas om tidigare i frågesvar i dennakammare, men jag är inte till freds med det. Dennafråga måste få en närmare belysning.Anf. 345 Näringsminister ():Herr talman! Uppenbarligen finns det ytterligareutredningsmaterial hosPappersindustriarbetareförbundet. Jag villframhålla att jag är helt övertygad om att ärfullt villigt att avyttra ASSIs Karlsborgsanläggning.Den som anser sig kunna räkna fram att man kantjäna pengar på en investering har full möjlighet attgenomföra ett sådant projekt. Ännu har ingenanmält sig för att göra detta.Anf. 346 ():Herr talman! Jag är mycket rädd för attnäringsministern med sin negativa inställning tillstatligt ägande och över huvud taget sin oerhördaavsky mot statliga företag kommer att förhindraden lösning som borde gå att genomföra och somvi socialdemokrater pekat på, nämligen att bilda ettnytt skogsblock. Men den lösningen får tydligenabsolut inte nämnas i den sittande regeringen.Jag vill, herr talman, avslutningsvis konstatera attjag absolut inte är nöjd med svaret och att jagabsolut inte kan stanna vid detta i denna fråga.Anf. 347 Näringsminister ():Herr talman! Jag noterar bara att min företrädarei ämbetet och även hans statssekreterare har uttalatlikartade synpunkter när det gäller Fortias ledningoch synen på ett nytt statligt skogsblock. Jag harsvårt att se att det kan tillföra någon lönsamhet tillASSI, . Det är fråga om att räkna framen investering som skall ge lönsamhet, inte om enverksamhet som bygger på ett ökat industristöd, enverksamhet som inget företag i längden harmöjlighet att bedriva.Anf. 348 ():Herr talman! Jag skulle vilja rekommenderastatsrådet att tillåta den aktuella prövningen istället för att låta ett egoistiskt eget tänkande,grundat på hat mot statliga företag, vara styrande.Låt frågan prövas -- det är faktiskt ganska viktigtför inland. Hela skogssektorn äravhängig av ASSIs pappersbruk i Kalixtrakten.Anf. 349 Näringsminister ():Herr talman! Det är i en välvilja mot de statligaföretagen och deras förmåga att utvecklas som jaganser att de inte av regionala eller andra skäl skalltvingas att göra investeringar som de icke anservara kommersiellt riktiga utan som kan allvarligtskada levnadsvillkor och förmåga att utvecklas iframtiden. De skall arbeta på strikt kommersiellagrunder. Det är styrelse och ledning som skall fattade beslut som är erforderliga. Vi har dessutom givituttryck för att vi är beredda att avyttraanläggningen, om man kan finna någon som ärberedd att göra investeringarna och som tror att dekan bli lönsamma. Ingen med en sådan tilltro harkommit fram.Anf. 350 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att förutomatt statsrådet icke har något som helst förslag tilllösning för inte heller tillåterförslag till lösning. Man har inte heller någon somhelst känsla för regionalpolitik i den sittanderegeringen. Detta skrämmer mig.Överläggningen var härmed avslutad.61 § Meddelande om muntliga frågor tillstatsråd den 12 decemberAnf. 351 frågestunden kommer följande statsråd att närvara:Statsminister (), jordbruksministerKarl (), finansminister (), statsrådet () ochkommunikationsminister ().Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.62 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1991/92:KU5 Riksdagsledamöternas arvoden m.m.1991/92:KU8 Kyrkliga frågor1991/92:KU11 Vissa sekretessfrågor m.m.1991/92:KU13 Vilande beslut omgrundlagsändring, 11 kap. 15 § regeringsformen1991/92:KU14 Justitieombudsmännens redovisningav sin verksamhet till 1991/m.m.1991/92:KU17 Samhällsinformation m.m.1991/92:KU18 Kommunalt partistöd1991/92:KU20 förvaltningskontorsverksamhetLagutskottets betänkande1991/92:LU15 betänkanden1991/92:UU11 Effektiviteten i förvaltningen avsvenskt utvecklingsbistånd1991/92:UU12 Tilläggsbudget I till statsbudgetenför /92, bil. 21991/92:UU17 Visst stöd till , Central-och Östeuropa63 § Anmälan om interpellationerden 6 december1991/92:71 av () tilljordbruksministern om jordbrukspolitiken:Det livsmedelspolitiska beslut som fattades underden socialdemokratiska regeringen har börjatverka. Böndernas uppslutning kringomställningsprogrammet har varit stor, och ävenkonsumenterna har börjat se fördelarna genom attde höjningar av livsmedelspriserna som varitregel har avstannat.Den socialdemokratiska regeringen genomförde enanpassning av gränsskyddet till den nya prisnivånoch lade förslag om en sänkning av momsen pålivsmedel, allt i syfte att sänka livsmedelspriserna.Men genom olika uttalanden från bådejordbruksministern och böndernas egnaföreträdare i LRF skapas nu osäkerhet om densvenska livsmedelspolitiken. Införande avarealbidrag har diskuterats och LRF har krävt attomställningen skall avbrytas och att vi skall gåtillbaka till det gamla systemet med regleringar ochbidrag. Krav har rests på att gränsskyddet skallåterställas till den tidigare nivån ochjordbruksministern har antytt att detta skullekunna vara tänkbart.Arbetsgruppen för översyn av stödet till jordbruketi norra har lagt ett första förslag till hur etteffektivt stöd till jordbruk skallutformas.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågajordbruksministern:1. Kommer omställningen av jordbruket attfullföljas i enlighet med beslut?2. Kommer den nuvarande nivån på gränsskyddetatt bibehållas i avvaktan på ?3. Avser jordbruksministern att lägga enproposition om stöd till jordbruket i norra ienlighet med arbetsgruppens förslag?1991/92:72 av () tillutrikesministern om regeringens freds- ochnedrustningspolitik:I den allmänpolitiska debatten i den 17oktober ställde jag en serie frågor tillutrikesministern, direkt efter hennes inlägg,eftersom freds- och nedrustningspolitiken inte medett ord berördes i regeringsdeklarationen.Hur skulle detta tolkas? Att regeringen inte harnågon sådan politik? Att man inte är enig mellan defyra borgerliga partierna? Skulle efter 30års aktivt freds- och nedrustningsarbete bli passivt?Var detta i så fall hela regeringens politik ellerenbart ? Utrikesministern valde,trots närvaro i kammaren, att inte svara på minafrågor.Min oro var berättigad. I ett våldsamt angrepp på såvälsocialdemokratisk som borgerliga regeringarsutrikes- och nedrustningspolitik i en bok fylld avokunnighet från utrikesministerns politiskesakkunnige, underkänns totalt svensk utrikes- ochnedrustningspolitik . Sverigeägnade sig i FN åt ''demonstrations-politik påbarnkammarnivå''. ''Gemensam säkerhet'' får betyget ''en studie påkindergarten-nivå''.Tankarna om gemensam säkerhet välkomnadesinte då i kärnvapenanhängarnas ochavskräckningsteoretikernas högborg. Tankarna harsakta men säkert vunnit i acceptans överallt.NATO-kommunikén från stats- ochregeringschefernas möte i i november 1991säger i avsnittet om ett brett grepp omsäkerhetspolitiken att ''alliansen förbinder sig attskapa ömsesidig förståelse och förtroende mellanalla och att öka möjligheterna till ettsant kompanjonskap mellan alla länder iarbetet med gemensamma säkerhetsproblem''.Det som benämts kindergartennivå är sedan någraveckor NATOs högnivåpolitik. ''Som en följd av inträde i kommernationen att få känna konsekvenserna av sitthandlande. . . måste därför lämna sinförtunnade värld av FN-stadga och resolutioner,utan kontakt med europeiska realiteter och närmasig det nya . Att kunna kommunicera medandra européer, att tala samma strategiska språk,blir en grundläggande förutsättning för dettanärmande.'' Orden är utrikesministerns politiskesakkunniges. En det företrädare medpersonliga relationer till mesthögaktade medarbetare.Bocken har verkligen satts till trädgårdsmästare.Samme sakkunnige utreder nu inte baranedrustningspolitiken utan skall se över helasäkerhetspolitiken. Han är politiskesakkunnige, men har han hela regeringensförtroende?Svensk freds- och nedrustningspolitik har hitintillsunder varit förankrad i genomnedrustningsdelegationen, i vilken oppositionenhela tiden informerats om regeringens politik ochhaft möjlighet att påverka den.Tanken bakom var självklar. Säkerhets-, freds- ochnedrustningspolitiken är alltför viktig för Sverigeför att tillåtas vara en majoritetens maktpolitik.Nedrustningspolitiken liksom hela utrikespolitikenbör vara brett förankrad i . Så har ocksåvarit fallet. Enighet har rått om svensknedrustningspolitik mellan socialdemokraterna,och . Undantaget har varitmoderaterna som irriterats över den svenskaaktiviteten och lyhört hävdat NATOs uppfattning.Moderaterna har isolerat krävt att stödet tillfolkrörelserna för arbete om fred och nedrustningskall mer än halveras. I en bred uppgörelse iriksdagen mellan s, c och fp har beslut tagits om att1 " av försvarsanslagen skall gå till sådant arbete;26 milj.kr. Gäller inte denna uppgörelselängre?Freds- och nedrustningspolitik är inte statisk. I taktmed de positiva förändringarna mot kraftig såvälensidig som förhandlad nedrustning har självklartsvensk nedrustningspolitik analyserats ochförändrats. Men då fortfarande de allra flestakärnvapen och även konventionella vapen finnskvar, har huvuddragen funnits kvar.Kraven om fullständigt stopp för allakärnvapenprov, stopp och förstörelse av allakemiska vapen, marin kärnvapennedrustning, icke-spridningsavtalet, begränsning och kontroll avinternationell vapenhandel för att nämna någrafrågor. De kräver internationella avtal och kontrolloch måste följaktligen föras fram och förhandlasinom FNs ram. Och svenskt agerande har alltidvilat på grund.I valet fick . Skalldessa maktfullkomligt nu förändra hela vårutrikes-, freds- och nedrustningspolitik? Var finnsfolkpartiets, och kds uppfattning? Stödjerde den totala kursändring som nuförbereder?Jag vill till utrikesministern ställa följande frågor:1. Kommer utrikesministern att se till att ''Sverigelämnar den förtunnade värld av FN-stadga ochresolutioner''?2. På vilket sätt tänker utrikesministern fastställaförutskickade förändringar i säkerhets-, freds- ochnedrustningspolitiken i regeringen och i ?3. Kommer utrikesministern maktfullkomligt attföreslå att freds- och nedrustningsfrågorna intelängre brett förankras parlamentariskt genomnedrustningsdelegationen?4. Har den moderata nedskärningen av stödet tillfredsorganisationer nu stöd i hela regeringen?1991/92:73 av () till utrikesministernom nedrustningspolitiken:Plötsligt blåser det isvindar i utrikespolitiken igen.Men de kommer inte från stormakterna, dekommer från utrikesdepartement.Vi hör att FN har varit antivästligt, att skräckpropaganda om kärnvapnens risker,att och varitantiamerikanska, att varit en del av densocialdemokratiska ''apparaten''. Om andravästländer följt exempel hade Moskvavunnit det andra , borde lämnasin förtunnade värld av FN-stadga. Etc. Etc.Dessa kalla krigspustar kommer inte från UDsprofessionella diplomater, som är erkända världenöver för sin kompetens men som med dessa signalerdöms ut. De kommer från en av utrikesministernhandplockad person som enligt uppgift skall se överoch lägga om svensk nedrustningspolitik.Jag vill fråga utrikesministern:Representerar dessa uttalanden av hennessakkunnige:1) regeringens uppfattning,2) utrikesministerns uppfattning, eller3) bara den politiskt sakkunniges egen?1991/92:74 av Per Stenmarck (m) till miljöministernom stranderosionen i Skåne:Kunskapen om de erosionsskador som drabbarkuster och stränder och i vissa fall hela länder ärtämligen ny. För mindre än tjugo är sedanpresenterades uppgifter om tilltagande kustskadori ett globalt perspektiv. Vid den kommande är detta en av de frågor som kommeratt diskuteras.Det finns förmodligen flera sammanhängandeorsaker till de skador som uppstår:Viktigast är troligen den pågåendeklimatförändringen. Som en konsekvens av dennahar det globala vindcirkulationsmönstret ändratkaraktär. Kraftiga stormar med ökad våghöjd hardärmed förorsakat ökad erosion. Sannolikt är dettaden främsta anledningen till de skador som hardrabbat de skånska stränderna under de senasteåren.Växthuseffekten beräknas medföra en sådanhöjning av den globala medeltemperaturen, attdetta i sin tur kommer att ge upphov till en höjningav havsytan. Inom ett tidsperspektiv av 40 till 50 årberäknar experter att en höjning av vattenytan på25 är fullt möjlig.För skulle detta innebära, somföljd av den ökade erosionen att kustlinjen retirerartill . Därmed kommer inte mycket attåterstå av dessa sandstränder.Delar av drabbas dessutom av enkontinuerlig landsänkning. Kombinationen av atthavsvatten stiger som landmassansjunker, accentuerar problemen i just dessaområden.Kunnandet på detta område är begränsat.Forskningsbidragen har varit utomordentligtblygsamma. De kunskaper som finns i Sverigebygger på samarbete mellan svenska ochamerikanska forskare och där det ärforskningsverksamheten i som stått förkostnaderna för detta samarbete.Från svensk sida har i detta arbete deltagit forskarefrån vidLunds universitet. Dessa forskare har utvecklatmetoder för att beräkna kustlinjeförändringar, medhänsyn tagen också till olika konstruktioner vidkusten såsom pirar, friliggande vågbrytare ochandra aktiviteter.De kvalificerade metoder som finns, skullekunna bidra till en förutsägelse om framtidakustlinjeförändringar, även sådana till följd avmänskliga aktiviteter, som t.ex. i förekommandefall sandsugningsverksamhet. Detta skulle kunnaligga till grund för framtida ställningstagandenbaserade på vetenskaplig kunskap.För kommuner som , , ,, och ärstranderosionen ett stort problem. Dessakommuner har i vissa fall lagt ner mycket arbete påatt finna en lösning. Hårdast drabbad är därstora områden är skadade. Stränderna har minskat,i vissa fall kraftigt och på kort tid.Om man studerar förändringen av kustlinjen påäldre kartor, så kan man finna att erosionförekommit åtminstone . Kartor överLöderups strandbad, öster om , där erosionenvarit som allra kraftigast, visar enstrandförskjutning, som i vissa fall är mer än 150meter.Samtidigt kan man också finna atterosionsproblemen ökar. Strandlinjen förskjutsmed accelererande hastighet. Det har gjort attproblemen har ökat och blivit alltmerkomplicerade.En realistisk bedömning är att samtliga skadadestränder i inte går att rädda. Men det måstefinnas områden som, för djurliv och rekreation, ärvärda att göra extra insatser för.Den mark som det här rör sig om är dessutomnormalt sett allemansrättsligt tillgänglig. Detta ärav stor betydelse i ett landskap som , där detråder brist på sådana områden.Tillsammans med forskare i har fyrakommuner i utarbetat en plan för hur denallt snabbare kusterosionen skall kunna stoppas.Hittills har staten varit ointresserad av att hitta enlösning. Motiveringen är att staten inte har ansvarför skador som uppstår genom en naturlig process.Därför läggs ansvaret över på kommunerna ochenskilda markägare.Genom sin myndighet, GeologiskaUndersökning (SGU), har staten tagit inmångmiljonbelopp för att ge tillstånd till, och tabetalt för, sandsugning utanför den skånskasydkusten. Staten borde därför också ha ettmoraliskt ansvar för att också söka lösa de problemsom har uppkommit.1. Är regeringen beredd att ta sådan initiativ att enökad forskning på detta område blir möjligt?2. På vilket sätt kan staten i övrigt medverka till atträdda erosinsskadade stränder?64 § Kammaren åtskildes kl. 19.47.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 17 § anf. 63 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.