prot · GE0992 · 1991-04-11 00:00:00 — Det är det som förmodligenframtvingats av finansdepartementet.Socialdemokraterna lägger nu fram ett förslag omatt ta bort förvärvsstödet till de fattigastebarnfamiljerna, alltså de barnfamiljer som ärberättigade till bostadsbidrag och som harhaft möjlighet att få bidrag för att kunna skaffa sigett eget hem. Detta vill man nu kasta ut för att få enökning i statskassan med 280 milj.kr. Det är faktisktmindre än en spottstyver i förhållande till denminskade belastning som man räknar med attåstadkomma genom räntelånesystemet.Det märks i bostadsutskottets utlåtande attmajoriteten inte gör det här med gott mod ellersärskilt villigt. Man säger att skrotandet avförvärvsstödet skall vara tillfälligt och att man skallåterkomma när vi får en bättre ekonomi i landet. Vikan alltid hoppas, men det verkar också dåligt attgöra en sådan försämring då ingen vet om mankommer att anse sig att ha råd att återkomma. Dethandlar om en så uppenbar social insats med enriktig fördelningspolitisk profil.Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 4, 6,26, 30, 65 och 67. I övrigt vill jag bara nämna attalla reservationer där är med stödjervi naturligtvis.Anf. 98 ():Herr talman! Boendet är en av våra mestresursslukande konsumtioner. Det här medekobyar är fantastiskt bra -- en utveckling som harstartat och en pionjärsatsning som har gjorts. Menibland -- det tycker jag frammanas litet i utskottetsskrivning -- verkar det precis som att ekobyarnaskulle vara lösningen. Det är självklart att ekobyarinte är lösningen på våra problem. För att vi skallha ett boende som är mycket mera i harmoni mednaturen krävs att vi tar itu med det bostadsbeståndsom redan finns. Det krävs också att vi bygger våranya bostäder på ett ekologiskt riktigt sätt. Det ekologiskt riktiga byggandet är renaundantag, rena experiment. Vi måste se till att vifår en situation där för det första all ny byggnationär ekologiskt riktig, för det andra vi när vi byggerom och renoverar befintlig bebyggelse samtidigtändrar, där så går att göra, till ekologiskt riktigareboende. Jag är medveten om att den gamlabebyggelsen inte kan förändras på ett sådant sätt attden blir jämställd med nybyggnation. Men i dagsker praktiskt taget ingenting. Det finns ett antalpionjärer, men annars byggs av alla nya hus,skulle jag vilja påstå, som de alltid har byggts. Endaundantaget är att vi har mer isolering i husen. Detär egentligen det enda framsteg som vi har gjortunder de senaste 10--15 åren. Och det är inte nog.Det krävs mycket mycket mer än så. Vi måste ta itumed avloppssystemen och avfallen. Vi måste överhuvud taget se till att hela processen blir cirkulär istället för linjär, dvs. att vi lever i harmoni mednaturen på ett helt annat sätt . Då frågarde flesta: Är detta möjligt i den befintligabebyggelsen? Jag skulle vilja säga att det går attgöra väldigt mycket i den befintliga bebyggelsen omman gör det i samband med ombyggnation. Då kanman fråga sig: Vad krävs för att vi skall kommadithän? Jo, det krävs framför allt att det tas initiativoch att vi får defenitioner för vad ett ekologisktriktigt byggande är och vad vi skall sträva efter. Detkrävs insatser från statens och sida, rådoch direktiv till byggnadsnämnderna så att de kantillämpa principerna och ställa de vettiga och riktigakraven.Jag tycker inte att utskottet här tar det ansvar somman borde ha tagit. Det krävs alltså kraftag för attvi skall komma någon vart. Det är inte meningenatt vi skall ha ett ekologiskt byggande i det härlandet först . Egentligen borde alla nya hussom byggs byggas på ett ekologiskt riktigt sätt.Det borde vara ett minimikrav.Den befintliga bebyggelsen är ett problem. Men om10, 15, har man renoverat de flesta hus. Jagskall ge ett konkret exempel. Det finns i det härlandet från tiden före miljonprogrammets dagar enmängd hus som ändå skall byggas om. I Göteborghar det gjorts ett pionjärprojekt, där man har byggtom ett av dessa lamellhus och utrustat det medsolfångare. Man värmer alltså inte huset medsolfångare, däremot sparar man energi med hjälpav solfångare. Den uppvärmda luften går sedanfrån solfångaren in i spalten mellan teglet ochbyggnadskroppen, som är ytterligare isoleradutvändigt. Detta är bara en åtgärd. Det har visat sigatt det innebär energibesparingar. Det kostarungefär /kWh, alltså mindre änmarginalkostnaden för att producera ny el.Detta om ekologiskt byggande. Sedan tillbostadsfinanseringen.Den här debatten har kommit att i väldigthög grad handla om bostadsfinanseringen. säger en sanning när han säger så här:''Vi moderater vill ta bort subventionerna. Vi villsänka skatten.'' Javisst, det är hedervärt. Men detgår inte att säga att man skall ha lånen ochräntesubventionerna upptill dagens nivå. Det gårinte att sitta på två stolar . Man fårbestämma sig för om räntesubventionerna skallfinnas kvar eller om de inte skall finnas kvar. Ommoderaterna vill ha kvar nuvarande system med 50miljarder i planmässiga subventioner tillbostadssektorn, bl.a. till bostadslånen, då kan detgå att behålla nuvarande lånesystem. Om man tabort subventionerna går naturligtvis räntan upp,och räntesubventionerna försvinner. Dår får vi ettmycket ofördelaktigare lånesystem -- tala omkatastrof för husägarna!Vidare vill jag fråga och : Anserni i och att vi fortfarande skallbetala i subventioner tillbostadssektorn, eftersom ni vill ha kvar det gamlasystemet? Det är vad vi betalar . Det här är ettproblem, och det måste vara ett problem för allapartier att så stora subventioner går tillbostadssektorn. Räntelånesystemet var ett sätt attminska subventionerna på. Om ni nu avskaffarräntelånesystemet, kommer ni att ha kvar 50miljarder i subventioner eller kommer ni att dra nersubventionerna och därigenom minskaräntebidragen? Då gör ni det faktisktofördelaktigare för villaägarna. Det skulle jagväldigt gärna ha svar på. För när man lyssnar pådebatten får man intrycket att ,och alla vill både äta upp kakanoch ha den kvar , minska subventionernaoch ha räntebidragen kvar på samma nivå som . Men här måste man ju välja.Jag avslutar med att yrka bifall till reservationerna7 och 67 som handlar om förvärvslån tillbarnfamiljer. står givetvis bakomsamtliga reservationer som vi har undertecknat.Anf. 99 () replik:Herr talman! Jag vill kommentera litet ClaesRoxberghs anförande. Vi har från undermånga år varit tydliga i vår syn påbostadssubventioner. Vi har sagt att vi måste föraen politik för att minska dem. Vi har också i detbetänkande som föreligger i en reservation,reservation 50, dragit upp riktlinjerna för hur vimåste arbeta för att minska bostadssubventionernaenligt de bostadsfinansieringssystem som vi har hafthittills. Där framgår att vi exempelvis när det gällerunderhåll inte vill som , vänsterpartietoch socialdemokraterna, att man nu skall fåräntebidrag även till att byta tapeter och måla somsin lägenhet. Vi föreslår i stället skattefriareparationsfonder. De som fårräntebostadslån föreslår vi i princip skall få ha demkvar enligt dagens system men säger att man skallarbeta för en snabbare upptrappning av degaranterade räntorna för att på så sätt minskabostadssubventionerna.När det gäller nyproduktion och de nya lånen vill viminska subventionerna och därigenomräntebidragen kraftigt. Vi för vår del tycker att manfår införa någon typ av fördelning över tiden, menni kan aldrig få att ställa upp på ettsådant förslag som föreligger, där man skaparskuldfällor för enskilda människorna som kan göraatt folk blir olyckliga för livet för de bostäder somde skaffat. För det är vad det system som ni villsätta i sjön kommer att innebära. Det säger videfinitivt nej till.Slutligen vill jag till säga att dethan sade om ekologiskt byggande var mycketlovvärt. Det är bra att man försöker få fram dentypen av experimentbyggande och därigenomskapar möjligheter att minskaenergiförbrukningen. Men jag tycker i så fall att nii borde ha yrkat på att mycket av deregleringar som finns i dagens byggande bordeavvecklas -- exempelvis markvillkoret, därkommunerna har ett mycket kraftigtstyrinstrument. De regleringar som finns i dagstoppar nämligen mycket av den typ av ekologisktbyggande som vill ha. Vi behöver enavreglering för att stimulera experimentbyggandeoch ekologiskt byggande. Jag tycker attmiljöpartiet skall hjälpa till att avreglera.Anf. 100 () replik:Herr talman! ställde en fråga tillcenterpartiet om vi kan tänka oss att behålla enräntesubventionsnivå på 50 miljarder, eftersom viinte har gått med på förslaget om räntelån. Förstvill jag säga att ingen vet vad räntelånesystemetkommer att kosta . Här har man börjatbygga upp ett system och sedan under handupptäckt att man måste fylla ut det med garantierav olika slag från statens sida. Det kommer att ledatill enormt stora kostnader för samhället iframtiden. Men det är inget antingen eller när detgäller subventionerna. Vi i menar att manmåste gå en medelväg. Vi är inte beredda attlyfta bort alla subventioner från villaägare ochandra, som görs i form av räntebidragen, och läggakostnaderna på de boende, vilket miljöpartietställer sig bakom när det gäller räntelånesystemet.Vi måste emellertid prioritera räntebidragen ochgarantera att alla kan bo med baskvalitet, och vimåste försöka undvika att subventionera dyra ochexklusiva lösningar. Det är den linjen som centernvill gå. Det är en väl genomtänkt och balanseradsubventionslinje som väljer i förhållandetill vad har tänkt sig. villlyfta över kostnaderna på ett sådant sätt att dedirekta kostnaderna ökar. Dessa kostnader skallvisserligen fördelas över tiden på de boende. Mendet finns finansieringssystem som är bättre än detnuvarande och än räntelånesystemet, och det är ettsådant system har skisserat.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Det framgår ganska klart attmiljöpartiets företrädare i afton inte har klart försig vad de olika partierna står för när det gällerbostadspolitiken. Om den klarhet som jag tror nukommer att bringas beträffande vår politik på etttidigare stadium hade kommit till delhade nog stödet för det omöjliga räntelånesystemetuteblivit från miljöpartiet.Subventionerna är utformade på två sätt. För detförsta finns det generella subventioner i form avräntebidrag till byggande av bostäder. För detandra finns det direkta selektiva subventioner somgår till olika ändamål som växlar efter hand somregeringen finner för gott. De sistnämnda vill visaklöst avveckla.De generella subventionerna till byggandet ochfinansieringen av nya bostäder måste avvecklasgradvis och planerats. Det framgår mycket klartsåväl i våra motioner som i våra reservationer. Ochdenna gradvisa minskning av dessa subventionerskall ske som skatterna sänks. Det bliralltså aldrig tal om att ligga kvar på några 50miljarder. Men om man skall ta bort denna typ avbidrag som marknaden och människor har vant , måste man göra det ganska långsiktigt menändå planerat och konsekvent. På det sättet klararman detta. Det sker för vår del genom ett systemsom vi kallar enhetslån, vilket finns beskrivet såväli våra motioner som i den gemensamma borgerligareservationen.Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag vill till säga att vifrån vill ha bort många av deregleringar som belastar byggandet. Jag ärdäremot inte övertygad om att det är justmarkvillkoret som man skall ta bort. Men hela denhär branschen är helt överlastad med regleringar.Det håller jag fullständigt med om.Från sida sägs att räntelånesystemet blirför dyrt och att man inte vet vad det kostar. Men inästa stund sägs att detta innebär att man lyfter bortalla kostnader. Det borde väl ändå vara så atträntelånesystemet under alla omständigheter, ävenom det är svårt att säga, kommer att bli billigare ändagens subventionssystem.Vad jag emellertid inte fick besked om från någonav de andra partiernas företrädare var hur mycketpengar partierna är beredda att anslå i form avsubventioner till boendet under 90-talet.Vad menar t.ex. med en minskning?Siktar ni på en minskning till hälften, dvs. 25miljarder, eller till 10 miljarder? Och vilkettidsperspektiv talar vi om? Är det ett perspektiv , eller ? Detta måste juhänga ihop med den skattesänkningstakt som ni villha. Om man har mindre pengar att ge ut i form avstöd i räntebidrag, oavsett hur det fördelas, måstedet i rimlighetens namn innebära att det blir mindrepengar för de boende, såvida man inte prioriterarvissa grupper väldigt mycket.Det s.k. enhetslånet skall ju inte detaljstyras ochregleras, vilket man kan tycka är lovvärt. Men detfinns ett problem i detta sammanhang, t.ex. attbostädernas storlek inte skall spela någon roll. Omjag har förstått detta innebär det ju attsubventionen blir lika stor för den som bygger enjättestor lyxbostad som för den som bygger enminimal villa. Detta måste vara ett problem. Urenergisynpunkt vill vi ju stimulera byggande avmindre hus.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag vill först säga att det är glädjandeatt meddelar att ocksåvill ta bort regleringar som förhindrar mycket avden dynamik som man kan släppa fram i nyttboende. Men då vore det väl också att manfrån i bostadsutskottet ställde sigbakom de reservationer som går ut på att man skallavveckla många av de regleringar som hindrar. Jagförde tidigare en liknande debatt med ClaesRoxberghs kollega , och jag hadeförväntat mig att när detta betänkandeskulle behandlas skulle hjälpa till i dettasammanhang. Men ni i har inte i ordoch handling i utskottet visat att ni vill vara med ochavreglera byggandet.När det gäller de olika subventionerna för boendetkanske man får spalta upp det litet grand. ClaesRoxbergh talade om 49, 48 och 50 miljarder.Subventionerna är ju uppdelade i tre delar. Denförsta berör villaägarnas avdragsrätt. Vi har viaskatteöverenskommelsen fastställt attavdragsrätten skall vara . Därigenom harsocialdemokraterna och varit med omatt se till att nivån på den delen av subventionernahar fastställts.Den andra delen är bostadsbidragen. Och deförslag som föreligger i detta sammanmhanginnebär att inget parti tänker minskabostadsbidragen något nämnvärt, utan den delenav subventionerna kommer också att finnas kvar.Den tredje delen är räntebidragen. I fråga om dessahar vi i , som jag tidigare pekade på, lagtfram förslag om att de skall minskas för attdärigenom kunna minska subventionerna.Men räntebidragen, , utgör ca 22miljarder av detta stora belopp. Och det är kanskedessa miljarder som vi nu skall diskutera.Anf. 104 ()replik:Herr talman! Jag ber på vägnarkammarens ledamöter om ursäkt för att vi pressarderas tålamod genom att förklara enklasammanhang som står klara för var och en menuppenbarligen inte för . Vi har inteföreslagit något system som innebär att man fårsubventioner till jättestora hus. Subventionernautgår inte för hela beloppet. Läs motionen, ClaesRoxbergh!Det går inte att i förväg fastställa hur mycket somskall sparas, eftersom det är räntan som avgör hurstora kostnaderna blir. Det är också känt förledamöterna i övrigt. Om räntan blir hög, blir ocksåstatens kostnader stora. Om marknadsräntan faller,blir kostnaderna avsevärt mycket lägre. Detta kanman inte i förväg veta. Vad vi har sagt är attinriktningen måste vara att gradvis ochmålmedvetet komma bort frånsubventionssystemen och sänkaskatterna.Jag misstänker att inlägg delvisgörs för att dölja det förhållandet att man imiljöpartiet nu känner sig besvärad över attmedverka till att tusentals villaägare i Sverigekommer att hamna i skuldfällan framöver. Men jagtycker inte att man skall ägna sig åt att föra en sådandebatt i riksdag.Anf. 105 () replik:Herr talman! Den springande punkten som jagville komma fram till är att jag tror att alla partierhar behov av att minska bostadssubventionerna.Att detta i debatten ofta framställs som att man kanminska subventionerna som det intepåverkar de människor som bor i husen eller demänniskor som bygger. Det är fullständigtsjälvklart att det gör det. Om man tar bort något såhänder det något. Jag har fått intrycket att det alltidär som vill gå hårdast fram.Jag hade inte väntat mig ett besked i form av ettexakt antal miljarder på hur mycket man villminska subventionerna. Jag är mycket välmedveten om att ränteläget påverkar storleken påsubventionerna. Men vilken storleksordning är detfråga om? Är det hälften eller en fjärdedel av vadsom gäller nu? Och talar ni om ett års sikt, eller , om ni hade möjlighet attgenomföra detta? Om det blir en moderatleddregering efter höstens val vore det mycketintressant att få veta om det blir ett nytt system ellerett bibehållet gammalt system med minskadesubventioner. Vad kommer det i så fall attinnebära?Anf. 106 ():Herr talman! Det kan vara en fördel att kvällenstimme är sen. Jag hoppas att vi under den närmastetimmen kan få en litet klarare analys av de olikaståndpunkterna när det gäller bostadspolitiken.I bostadsutskottets betänkande BoU12 behandlasbostadsförsörjningen. kommer senare ivår att behandla frågan om räntebidragen i ettsärskilt betänkande innan vi tar sommaruppehåll.Utskottet gör ett par tillkännagivanden. För detförsta tycker vi att vinterbidragen bör vara kvar.För det andra höjer vi ramen för kulturhistoriskbebyggelse med ytterligare 25 milj.kr. ochtillmötesgår och i valda delar.För det tredje förordar vi att gör etttillkännagivande till regeringen om behovet avytterligare utredningsinsatser rörande deekologiska frågorna. För det fjärde godtar viregeringens förslag om att förvärvslånen,förhoppningsvis tillfälligt, avskaffas med hänsyn tilldet ekonomiska läget.I övrigt godkänns regeringens förslag.Oppositionen är splittrad i sina många krav, ochinte mindre än 92 reservationer och 4 särskildayttranden finns fogade till utskottsbetänkandet.Herr talman! Jag skall kommentera vissa avreservationerna och närmare redogöra förmajoritetens ställningstaganden i vissa principielltviktiga ideologiska frågor.I reservationerna 1, 2, 3 och 4 behandlasutformningen av den framtida bostadspolitiken.Oppositionen med sina skilda särintressen bevakari sedvanlig ordning sina traditionella revir.Jag noterar att står längst ut påhögerkanten. Skallet mot byråkratin ochavskaffandet av regleringarna är honnörsord förBertil och övriga moderater.Folkpartiet ligger inte särskilt långt ifrån dekonservativa tongångarna. Talet om frihet är invävti delvis andra formuleringar, om än man i slutändenhamnar på samma ståndpunkt.Centern är faktiskt mer nyanserad och dämpad i sinkritik med en något lägre svansföring när det gällerkrav på förändringar inom bostadspolitikensområde. Vänstern har en helt annan utgångspunktför sitt förda resonemang.Miljöpartiet markerar med ett par reservationer singröna profil om bl.a. behovet av ytterligaresatsningar på de ekologiska frågorna.Medelst vissa skrivningar i utskottet har vi i vissadelar tillmötesgått motionskrav om än vi islutskedet utifrån skilda utgångspunkter avstyrkerde allra flesta motionsyrkandena.Herr talman! Jag konstaterar att i valet ochvalrörelsen ställs väljarna inför tre skilda borgerligaalternativ. Vilken bostadspolitik tänker nipresentera för väljarna i årets valrörelse? Nigömmer er bakom en gemensam reservation somsyftar till att avskaffa den förändradelånefinansieringen om ni kommer till makten. Vadsom sker efter valet blir föremål för internaförhandlingar mellan partierna och är och förblirför väljarna en förborgad hemlighet dold i dunkel.Jag skall återkomma till dessa frågor.När det sedan gäller ytterligare krav i dessareservationer åligger det andra att avgöra dessafrågor. beslutar om vissa ramar för attkunna ge kommunerna förutsättningar att klarahyggliga bostäder. Genomförandet avbostadspolitiken är och förblir en fråga förkommuner och berörda bostadsföretag. Dennaklara gränsdragning vill vi även fortsättningsvis hakvar. Från de borgerligas sida handlar det i stort settom att staten skall avhända sig ansvaret för allt ochalla inom bostadssektorn. I andra reservationer gå längre och komma med pekpinnar tillkommunerna i den andra riktningen.Utskottsmajoriteten är inte beredd att följa någonav dessa pekpinnar.Den bostadssociala inriktningen ligger alljämt fast.Vi inom riksdagsmajoriteten är naturligtvismedvetna om att det stundom krävs vissajusteringar för att man skall kunna tillgodoseönskemål om krav på förändringar ochomdisponering av resurser och insatser på allasamhällsområden, inkl. bostadssektorn.Det av fattade beslutet om en nybostadsfinansiering får ses som ett led i vårbostadspolitiska strategi för att långsiktigt tryggabostadsförsörjningen för landets invånare.Jag avser att återkomma tillbostadsfinansieringarna när jag närmarekommenterar den borgerliga trepartireservationennr 50.Sammanfattningsvis avslår utskottsmajoriteten deåterkommande krav som återfinns ireservationerna nr 1--4 och som behandlarutformningen av den framtida bostadspolitiken.Vad vill oppositionen? Ett av kraven är att statenskall ompröva och lämna över styrmedlen till de friamarknadskrafterna, vilket vi har svårt att smälta.Ett sådant ingrepp skulle få långtgåendekonsekvenser och skulle inte alls gynna denenskilde hyresgästen, bostadsrättsinnehavareneller den som bor i eget hus.Jag har följande fråga till : Hurtänker finansiera de miljarder somfastighetsskatten trots allt drar in till statskassan?Ni skriver i er reservation att fastighetsskattenstegvis skall avskaffas. På vilket sätt skall manplötsligt trolla fram de miljarder som kommer attfattas?Jag yrkar avslag på reservationerna nr 1, 2, 3 och 4.Reservationerna nr 5, 6 och 7 berör ekologin. Härskriver utskottet att har tre steg när manskall utveckla och föra ut frågorna kring ekologi,byggande och planering. För det första skall man ihögre grad använda bygg- och lånereglerna. För detandra skall man eller hösten 1991komma med ekologiskt bärkraftigbebyggelseutveckling genom ett ökatkunskapsunderlag till kommunerna. För det tredjegäller det utvecklingen av den fysiskariksplaneringen där miljövården skall få störrebetydelse och de ekologiska frågorna skall slåigenom mera. Det är svaret till vår vänmiljöpartisten.De s.k. ekobyarna är dyra. Det gäller både Solbyni och ekobyn Tuggelite i min egenhemkommun . De har dock varitbanbrytande. Jag tror att vi skall fortsätta på denvägen även när det gäller ekobyarna. Inomglesbygdsdelegationen finns för resten ganskaintressanta förslag som regeringen nu funderar överoch kommer att återkomma till. Frågan bereds iregeringskansliet. Dessutom gör vi här etttillkännagivande om att ytterligareutredningsinsatser och åtgärder bör göras frånregeringens sida för att öka intresset för deekologiska frågorna. Jag yrkar därmed avslag påreservationerna nr 6 och 7.Reservation nr 8 är en typisk okynnesreservation,som de borgerliga enats om och tror sig få politisktstoff av för en fortsatt debatt omålderdomshemmen. Vad skriver de? Jo, de skriverom statsbidragen -- som har utformats på ettgeneröst sätt som faktiskt gynnarålderdomshemmen -- på ett fördunklat sätt ochsäger att riksdagsbesluten inte når ut tillkommunerna. Det här är en anklagelse motkommunerna och mot kommunalpolitiker ochtjänstemän för att de inte kan ta till vara deintentioner som och hargått ut med. Från sida har manpå ett föredömligt sätt gått ut till kommunerna ochtalat om vad som finns. Vad vill ni med erfördunklade skrivning? Det vore intressant att fåhöra litet om det. Man skriver att det bör uppdrasåt regeringen att tillse att en korrektinformationsgivning sker från statsmaktens ochberörda myndigheters sida till kommuner ochallmänhet om innehållet i av fattadebeslut gällande låneregler för ålderdomshem. Detskulle vara mycket intressant att få höra vadfolkpartister, moderater och centerpartister har attsäga i denna fråga.När det gäller reservation omäldreboendet har majoriteten i grunden sammainställning som , och därmed är dennatillgodosett.Vi vill inte vara med på recept omförnyelsebidragen. Vi tycker att man först böravvakta storstadsutredningens förslag. Det finnsredan en beställning till regeringen, och vi avvaktardetta.Reservationerna nr 14 och 15 gälleransvarsfördelningen mellan stat och kommun. Dethar jag redan kommenterat, och det finns ocksåklart beskrivet.Att stimulera boendet på landsbygden är enangelägen fråga.