prot · GE0979 · 1991-03-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:79Fredagen den 15 mars 1991Kl 9.00--13.011 § Utökning av antalet suppleanter ijustitieutskottet och utrikesutskottetFrån valberedningen förelåg förslag om att antaletsuppleanter i justitieutskottet skulle utökas från 21till 22.Vidare hade valberedningen föreslagit att antaletsuppleanter i utrikesutskottet skulle utökas från 23till 24.Kammaren biföll dessa framställningar.2 § Meddelande om valAnf. 1 får meddela att val av dels en ytterligaresuppleant i justitieutskottet, dels en ytterligaresuppleant i utrikesutskottet kommer att ske vidkammarens sammanträde måndagen den 18 mars.3 § Svar på interpellation 1990/91:143 om denplanerade ÖresundsbronAnf. 2 Kommunikationsminister ():Herr talman! har ställt följandefrågor till mig.1. Kan statsrådet redogöra för innebörden av denöverenskommelse som regeringarna i ochDanmark slutit om en fast förbindelse överÖresund?2. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attlösa de miljömässiga problemen med en fastförbindelse över ?3. Är statsrådet beredd att redovisa en realistiskkostnadskalkyl som klargör hur mycketskattebetalarna kommer att få stå för vid etteventuellt brobrygge?4. Hur kommer den skattemässiga belastningen attdrabba ?Ulla tycks i sin interpellation utgå från depressmeddelande som sändes ut efter mötet medmin danske kollega . Där sades bl.a.att en fast förbindelse över skall utförassom en kombinerad väg- och järnvägsförbindelsemellan och . Byggandet ochdriften av förbindelsen skall handhas av ettgemensamt dansk-svenskt konsortium, vilketbildas av ett helägt statligt danskt och ett helägtstatligt svenskt moderbolag. Vidare sades attavgifterna från trafiken i sin helhet skall finansieraförbindelsen.De kalkyler som ligger till grund för regeringensöverväganden om att ingå avtal med den danskaregeringen om en fast förbindelse över Öresundvisar att det går att finansiera förbindelsen medavgifter från trafikanterna. Anläggningskostnadenhar framräknats av svenska och danska experter.Närmare kostnadskalkyler kommer att presenterasi samband med att en regeringsöverenskommelselämnas till . Någon skattemässigbelastning för är inte aktuell avseendeförbindelsen.Vad gäller de miljömässiga aspekterna påÖresundsförbindelsen vill jag framhålla att ett stortunderlag tagits fram . Detvisar att miljöfrågorna i samband med en fastÖresundsförbindelse går att bemästra. Deprövningar som återstårskall i ske enligtgällande lagstiftning, vilket innebär atthuvudmannen söker vederbörliga tillstånd.Anf. 3 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret på mininterpellation. Svaret är inte särskilt uttömmande,och det är ju inte heller särskilt orginellt.Statsrådet avslutar med att hänvisa till attprövningar återstår att göra, och det har under 70-och 80-talen varit regel att man har hänvisat tillutredningar och förnyade prövningar. Låt mig tabara några exempel ur högen.1983 var frågan uppe, och jag fick då följandebesked: Innan översynen och beslutsunderlagetföreligger och det avsedda sammanträffandet medden danska regeringen ägt rum är jag inte bereddatt uttala mig om tidsplaner, finansieringssätt ochandra detaljer i frågan. Man skulle vänta på enöversyn, sade dåvarande statsrådet.1987, då vi hade frågan upp igen -- jag hoppar övernågra år -- uttalades i regeringsförklaringen attarbetet på att lösa frågan om fasta förbindelser överÖresund fortsatte, men man var då inte beredd attlämna något definitivt svar.1989 var man ytterligare något försiktigare och sadeatt man inte hade något förord för något visstförbindelsealternativ. Det fanns tre alternativ: bro,tunnel eller färjor.Nu, 1991, talas det om vad man sade i ettpressmeddelande . Egentligen hadeväl tänkt sig att avtalet i dagskulle ha varit klart med , men frågan harju kommit i ett annat läge genom danskabetänkligheter, både beträffande ekonomi ochbeträffande miljö.Det sägs också i svaret att närmare kalkylerkommer att presenteras i samband med att enregeringsöverenskommelse lämnas till riksdagen.När det gäller de miljömässiga aspekterna påÖresundsförbindelsen framhålls att ett stortunderlag tagits fram sedan början av 80-talet.Naturligtvis visar underlaget att miljöfrågorna isamband med en fast Öresundsförbindelse går attbemästra. Inte heller i dessa avseenden är svaretsärskilt orginellt.Det har varit regel att kommunikationsministrarnagenom åren har hänvisat till utredningar, när dessaär klara till remissbehandlingen av utredningar, ochdärefter till summeringar av utredningsrapporter.Någon enstaka gång har kedjan brutits, och ensittande regering har samlat sig till ett beslut.Ett av de viktigaste argumenten för alternativetbro har varit att bron skulle självfinansieras och attstaten och kommunerna inte skulle belastas förbyggandet eller driften. skulle också ettprivat konsortium svara för broprojektet. Det harhävdats åtminstone i varje debatt här i kammarenunder att det skulle vara på detsättet. meddelas att bro skall byggas och ägasav ett tvåstatligt, dansk-svenskt bolag. Hela Sverigeoch hela skall alltså finansiera byggandetoch subventionera driften.Också när det gäller kostnader och finansiering avett brobygge är de uppgifter som ges frånbroförespråkarnas sida helt vilseledande. I detunderlagsmaterial som finns i bl.a. statligautredningar ingår nämligen följandeförutsättningar:Brobygget skall belastas bara med kostnaderna försjälva brobygget från kust till kust. Att helabrobygget förutsätter flera dyrbara tunnelbyggenframgår inte av kalkylerna. I kalkylerna förutsättsvidare att projektet undantas från moms. byggs över internationellt vatten är tankenden att den skall vara skattefri på samma sätt somspriten på internationella färjor och flygplatser.Nytt är dessutom, som jag sade tidigare, att broninte skall vara privatägd utan ägas av de bådastaterna gemensamt. Avgifterna skall vara likahöga som färjebiljetten. En nyutkommen rapportfrån konsultfirman visar dock att en så högavgift kommer att leda till en alltför låg beläggningpå bron och till alltför låga inkomster. Avlönsamhetsskäl krävs en lägre avgift och enbetydligt större biltrafik än man tidigare räknatmed. Det skulle också öka belastningen på denkänsliga miljön i västra skulle avslutningsvis vilja ställa några frågor tillkommunikationsministern utöver dem jag redanhar ställt -- och som jag inte precis kan säga att jaghar fått uttömmande svar på.Varför skall man bygga en bro, när de somtransporterar de stora godsvolymerna tillkontinenten inte är intresserade, utan föredrardirektfärjor till kontinenten?Varför skall bron plötsligt byggas och drivas i statligregi, dvs. med skattebetalarna som risktagare, närdet påståtts att privata finansiärer stod i köför att klara brofrågan?Varför tas inte större hänsyn till miljösapekterna,när miljöutredning efter miljöutredning visar påden överbelastade miljön i , Öresund ochÖstersjön?Varför nonchaleras de faktum attkommunikationsströmmarna , efter Tysklandsenande m.m., söker sig raka vägen till det nyaEuropa, dvs. i riktningen ----,i stället för omvägen via ?Varför talar man inte om vem som skall betalamiljardinvesteringar för de nödvändigaanslutningar som inte räknas in i självabrokalkylen -- tillfartsvägar, trafikkaruseller ochcitytunnel i ?Har kommunikationsministern någon mening omatt alla politiska ungdomsförbund, med sinainternationaliserade ungdomar, är emot enÖresundsbro?Anf. 4 i (m):Herr talman! Jag kan förstå att det varit litetbesvärligt för statsråden . Först var vimoderater pådrivare för att få ett besked om bron,och efter hand anslöt sig till vår linje --en linje som för övrigt omfattas av en majoritet avbefolkningen i och i . Underhela tiden har , ochmiljöpartiet varit klara motståndare till brobygget.Nu verkar det dock trots allt som om bron äntligenkommer. Det har förts en debatt om detta , och vi är många som tror att en broMalmö----, följd av en fast förbindelseRödby--Puttgarden, skulle innebära ett lyft intebara för utan för hela , nu när vi omnågra år förhoppningsvis kommer att inträda i EG.När man hör debatten kan man få denuppfattningen att motståndet mot bron skulle varamycket starkt, framför allt i sydvästra jag sade tidigare är det av riksdagspartiernacenterpartiet, och avriksdagspartierna som är emot bron. Dessa partiersröstetal i det senaste valet var . Deopinionsmätningar som har hållits efter valet visaratt dessa partier i praktiken inte har någonförankring alls i . Ändå hävdar dessapartier att detta är en stor fråga och att de har enbred majoritet för att brobygget skall stoppas. Detär faktiskt inte sant. Om bromotståndarna vore såtalrika i , herr talman, borde det haåterspeglats i de mätningar som regelbundet görs.Om de har rätt i det här fallet, trots att de har nåttså dåliga resultat, i att det finns ett så starktmotstånd mot bron, är det undantaget sombekräftar regeln. Jag kan inte undgå att påpeka attsamtliga bokstavskombinationer på vänsterkanten,med allt vad de står för, all nöd och allt elände,ställer upp i motståndet mot en bro. Om det kanman kanske tycka vad man vill.Av bromotståndarna hör till de mernyanserade. Men det finns även andra inslag idebatten. På en fredskonferens alldeles nyligensade någon att det fanns en risk för jordbävningar iområdet. Jag vet inte när någon tendens tilljordbävning inträffat senast i den här delen avSverige. Det har byggts en bro i ,, trots att det området är merjordbävningshotat än Öresundsområdet.En ledande företrädare för etttransportarbetarförbund, jag skall inte säga hansnamn, har sagt att det är bättre att användabropengarna till socialförsäkringsinsatser i Sverige.Denna person kan alltså inte skilja på något somman lånar för att sedan få betalt för och sådant sombara är utgifter.Vi har fått höra att brottsligheten kommer att öka.Än värre, turisterna kommer att översvämmaSkåne! Det tycker jag är bra. Vi behöver turister iSverige. Om det sedan går att fördela dem ävenöver norra är det ännu bättre. Men allapartier verkar tala om att satsa på turismen.Om bron innebär en ökad turism i , kan maninte använda det som ett negativt argument motbron.I debatten har det refererats till olika siffror. 6 000bilar har nämnts. skriver isin interpellation om 30 000 bilar. Motorvägenmellan och trafikeras av26 000 fordon. runt om Malmötrafikeras av 44 000 fordon.Om de siffror på 6 000 bilar mellan Malmöoch skulle vara hundraprocentigtfelaktiga, är det ändå bara en liten del av det antalbilar som trafikerar vägarna runt utan enbro.Det refereras även till ochde siffror som han har nämnt. Man har ävenrefererat till , en stor kapitalist som inte enskan bo i . Vad han tycker i denna fråga ärganska ointressant.Herr talman! Det är min bestämda uppfattning attstatliga bolag även i speciella fall kan låna pengar.Det här projektet behöver inte skattefinansieras.Ulla talade om ungdomsförbundensinternationalisering. Jag såg i går ett program påTV. Den som var representant för CUF var minstav allt internationell.Anf. 5 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka UllaTillander för att hon så påpassligt har ställt dennainterpellation av turbulens kringÖresundsbron. Jag har däremot svårare att utdelaen sådan artighet till kommunikationsministern,eftersom jag tycker att behandlingen av frågan omÖresundsförbindelserna politiskt, miljömässigt,trafikmässigt, ekonomiskt eller vad man än villkalla detta är avskyvärd.Med sådana vänner som i Malmöbehöver kommunikationsministern konstruktivafiender som , ,, Miljödelegationen för västra ,största delarna av LO, stora delar avsocialdemokratin, ungdomsförbund, helamiljörörelsen, stora delar av arbetarrörelsen,, osv.Vad är det för ett hiskeligt byggprojekt som GeorgAndersson tänker sig skall uppföras som motiveraratt köra över dessa stora och tunga rörelser iSkandinavien? Jag förstår inte densocialdemokratiska regeringens gång i det härfallet. Den är oförståelig.Miljömässigt hotas ejder, torsk, ål och säl till dödsav bron; det säger aktuella utredningar från bådasidor av sundet. Effekterna avkompensationsmuddringen för att uppnå en s.k.nollösning är dåligt eller inte alls utredda. Klimatetpå sundet är stundom mycket bistert. Ingen kangarantera att inte även bron måste stängas av precissom färjorna stoppas av snö, vind, nedisningoch tjocka. En krock på bron stänger bron i timtal.Stadsbyggandet skall expandera. Det är klart utsagti tillväxtfanatikernas tillväxtpropositioner ochframtidsbilder med supershopping, bilar ochbetong på några av världens bästa jordbruksmarkerrunt . Tillgången på ballastmaterial för deenorma mängderna betong som åtgår är begränsadi och . Vilket landskap skall skövlasför allt det grus som kommer att gå åt?Trafikmässigt finns det inget behov av en bro förden biltrafik som går mellan ochKöpenhamn. Att koncentrera bilöverfarter tillMalmöläget från , ochHelsingborg är inte särskilt vettigt. Ökadekörsträckor ökar miljöbelastningen både kringMalmö och och på och södra delarnaav Storköpenhamn.Däremot finns det behov av bättre fjärrtrafik medtåg och bättre lokal och regional kollektivtrafik påspår. Men det kan lösas på mycket billigare, säkrareoch effektivare sätt än genom att hängajärnvägsspår på en bilbro söder om . Påsenare tid har man kommit på att det behövs en s.k.citytunnel under för att lösa problemet medjärnvägstrafiken från , så attcentralen inte blir en säckstation, och upp på denhiskeliga bron. har beräknats kosta 5---- med de galopperandesiffrorna är man väl snart uppe i tio miljarderkronor -- vilket i grova drag är halva kostnaden fören ren järnvägstunnel raka spåret mellan Malmöcentral och Kastrup.Även lutningen på bron har diskuterats. Det gällerom den kommer att bli så kraftig att lokdragna tåginte kan köras över bron. Det är fråga om sammalutning som över . Där vill man byggaen tunnel för att klara lutningen. Här bygger manen sådan lutning över sundet!Det förspors att det inte skall vara någrapåseglingsskydd för att genomströmningen skallkunna behållas. har det sagts attden fria seglingsbredden måste vara , intedet tidigare beräknade . Det har visat sig att seglingsbreddenmåste vara för att den stora mängdenbåttrafik genom sundet skall kunna klaravindavdrivningar i tjocka och dåligt väder.Den här typen av Concordeprojekt, jätteprojekt,skenar i kostnader. Erfarenheterna av det hiskeligabygget under engelska kanalen med enormabiltågsterminaler på båda sidor förskräcker, likasåförseningarna över Stora Bält. talas det omtotalkostnader på . Det skallskattebetalarna i och stå för, intenäringslivet. Näringslivet vågar inte vara med. Dethar jag hört från både NCC och . Hur vågarGeorg äventyra skattemedel på dettasätt? Varför skall de privata markägarna i Eurocm.fl söder om vid brofästet sopa hem nyaförmögenheter på skattebetalarnas bekostnad?Kan försvara det?Politiskt har det socialdemokratiska partietsrådslag körts över av partistyrelsen. DåvarandeLO-toppen med och över ett i praktiken färdigt beslut från att enas om en tunnellösning; det blevbakläxa och man fick skriva om. Miljödelegationenför västra -- regeringens egen utredning --har körts över. Miljödelegationen förordar, efteratt ha konstaterat de allvarliga miljöbelastningarnapå västra , att en järnvägstunnel är attföredra. Danskarna har länge varit för en tunneleller enbart fortsatt färjetrafik. Den storsvenskasocialdemokratin har dock drivit de danskakamraterna in i den fälla man under de senastedagarna blivit varse att man sitter i.Samtliga framställda motiv och förbehåll för ettbrobygge är borta -- söndersmulade.Ja, vad kan man då göra? Vågarkommunikationsministern skjuta på beslutet ochlåta väljarna i höstens val avgöra?Anf. 6 ():Herr talman! Jag blir skrämd när jag läserkommunikationsministerns svar på frågan ommiljön. Miljöfrågorna i samband med en fastÖresundsförbindelse går att bemästra, sägerkommunikationsministern. Vi hade denna frågaupp vid sammanträde. Jag fick somsvar på min fråga att detta var en angelägenhetenbart för och , trots att vi i såmånga sammanhang har diskuterat de problem somfinns och vad vi skall göra för att rädda Östersjön.I går åkte jordbruksutskottets ledamöter medfiskeristyrelsens forskningsfartyg . Vi fick dären genomgång av hur situationen såg ut förtorskfisket i , och det var en mycketdyster bild. Vi fick också reda på att en bro kundebli en katastrof för det fortsatta torskfisket iÖstersjön.Torskfisket i är omfattande ochvärdefullt, och det gäller inte bara för Sverige.Anser kommunikationsministern att ävenÖstersjöfisket enbart är en bilateral fråga? Ärvärdet av bron så stort att man är villig att ta dessarisker? Det finns trots allt inga trafikstockningareller stora problem för trafiken att komma överÖresund där man nu tänker bygga bron, utan detfungerar någorlunda. Riskerna med en bro är trotsallt stora. Dessutom berörs inte enbartMalmöregionen av en bro. Det kommernaturligtvis också att innebära en ökad belastningpå hela västkusten.Vad beträffar och västra miljöär den en katastrof. Vi får ständigtlarmrapporter om försurningssituationen. Senastvar det fråga om stora läckage av kadmium.Marken orkar inte lägre hålla metallerna. Enytterligare belastning skulle kunna innebära entotal katastrof inte bara för . Det ärmycket angeläget att diskutera denna frågatillsammans med och funderaöver konsekvenserna för Östersjön.Vi har i ägnatmycket tid åt Östersjösamarbetet. Det är glädjandeatt vi numera på ett mycket konstruktivt sätt kansamarbeta med de baltiska staterna och . Detskrämmer mig faktiskt att man i en sådan härangelägen och viktig fråga inte tar med dessaaspekter. Man säger att detta är en bilateral frågaoch att miljöproblemen går att bemästra. Jag anseratt analysen av problembilden, trots att den pågåttlänge, ändå är något föråldrad.Anf. 7 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skall fatta mig ganska kort. Vi fåråterkomma till denna diskussion när viförhoppningsvis har ett undertecknatavtal. Regeringen kan då lägga fram en propositiontill kammaren och en ordentlig kammarbehandlingkan ske av dessa frågor.Ulla säger i sin interpellation attbrobygget kommer att innebära kostnader för den svenska staten. Hurofta vi än upprepar att bron skall betalas avtrafikanterna odlas nu myten att staten,skattebetalarna, skall drabbas av gigantiskakostnader. På samma gång dyker här uppföreträdare för tunnelalternativet. Det är bara attkonstatera att järnvägen inte ens med en bro kanbära sina kostnader. Men de totala intäkterna fråntrafikanterna, järnväg och biltrafik, kommer enligtalla bedömningar att kunna finansiera brobygget.Men om man bygger enbart en tunnel medokonventionell teknik, skulle skattebetalarnadrabbas av stora kostnader, det kan jag försäkra.Ulla ställer ett antal frågor. Varför byggaen bro? Jag skulle kunna skämtsamt svara medHarry Scheins ord i en krönika han skrev för en tidsedan: Man bygger broar på grund av människansoförmåga att gå på vattnet. Jag kan också svara somregeringen gör i tillväxtpropositionen. Det ärangeläget att åstadkomma snabba och säkraförbindelser, knyta samman , medverka tillatt genom bättre kommunikationer öka tillväxtenoch satsa på järnvägen. Allt detta stämmer in påÖresundsförbindelsen. Detta är ett strategisktprojekt och ett kraftfullt bidrag till att åstadkommaallt detta.Det måste vara trist att vara miljöpartist ochcenterpartist och se med en sådan oro, ängslan,bävan och suckar på allt det vi kan göra i dessasammanhang. Detta är något fascinerande. Vi kanbygga en bro, och vi har möjligheter att finansieraden. Vi kan åstadkomma förutsättningar för ensammankoppling av ochkontinenten. En sammanlänkning kan ske meddubbelspårsutbyggnad på ,snabbtågsförbindelse --, en broner till kontinenten. Är inte detta ganska lockandeoch inspirerande?När det gäller frågan om varför detta brobygge skallske i statlig regi ber jag att få återkomma när ettavtal slutligt föreligger.Ulla frågade varför det inte tas någonhänsyn till miljön. Regeringen tar hänsyn till miljönoch skall göra de miljöprövningar som lagenföreskriver när ett färdigprojekterat projektföreligger.Varför tas det ingen hänsyn till nya transportvägar?Det utvecklas även andra transportvägar, men detutesluter inte behovet av förbindelsen överÖresund.Kjell hade en mycket lång jeremiad ochmålade en skräckbild som inte är värd attkommentera. betecknar minhandläggning av detta ärende som någontingavskyvärt. Det uttryckssättet för stå för KjellDahlström. Regeringen arbetar mycket seriöst medfrågan och kommer att redovisa resultat förriksdagen när det förhoppningsvis föreligger ettfärdigt avtal. Jag kommer då också att mer utförligtredovisa och försvara de olika delarna av dettaprojekt.Slutligen till som anser attmitt svar att miljöfrågorna går att bemästra ärskrämmande. Det förstår jag inte. Det är väl viktigtatt vi kan bemästra miljöproblemen i dettasammanhang liksom i andra sammanhang? Dethade varit utomordentligt skrämmande om vibörjat genomföra projektet utan att kunnabemästra miljöproblemen, men vi är övertygadeom att vi kan göra det. Om detta är någontingskrämmande för , eftersomhon till varje pris vill söka finna ett hinder för attåstadkomma en brolösning, kan jag inte hjälpahenne. Jag menar att vi skall bygga bron och lösade miljöproblem som är förknippade med ettsådant projekt liksom med all annan mänskligaktivitet som vi har för oss i samhället.Anf. 8 ():Herr talman! i sade att detnu verkar som om bron äntligen kommer. Så harSten uttryckt det varje gång vi hardebatterat den här frågan i kammaren. Det är intesäkert att det blir en bro bara för att vi fattar ettbeslut här i riksdagen.Sten sade att vi som är emot en bro harett röstetal på , men ändå har det inte blivitnågon bro. fattade beslu medstor majoritet för om en bro. Det var fler än 200röster för och något mer än 90 röster mot. Varförstår nu bron inte redan klar? sade man attbron skulle vara klar . Jo, naturligtvis därfördet kommit in nya argument i debatten, inte minstpå miljöområdet. Dessutom finns det ett motståndinom alla de partier som är för en bro. Det storasocialdemokratiska distriktet i ärt.ex. delat rakt igenom.Det påpekades för mig här att allaungdomsförbunden inte är emot en bro. Nej, så ärdet ju. är för en bro.Georg enda stöd blandungdomsförbunden finns hos MUF, och det tyckerjag borde kännas litet genant.Tunnelalternativet innebär att det byggs en tunnel.Men broalternativet, , innebärinte bara en bro, utan i det alternativet ryms ocksåen tunnel. Man måste bygga både tunnel och bro,och det är bl.a. detta som gör att det alternativetblir så dyrt.Av tidningsreferaten att döma har GeorgAndersson uttryckt förvåning över attsocialdemokraterna i vill ha en debatt ibrofrågan innan de bestämmer sig. De danskasocialdemokraterna har egentligen störreanledning att uttrycka förvåning över den svenskesocialdemokratiska företrädaren, som är förvånadöver en begäran om en debatt i denna fråga. Detkanske rent av är så, att det i börjarspridas ett tvivel om detta dyra bygge och att manbörjar ta fasta på de starka sakskälen mot en bro.Till kritikerna av bron hör densocialdemokratiske statsvetaren i , AgneGustafsson. Han räknar med att totalkostnadernablir så höga som dem man har kalkyleratmed. Det är helt andra siffror än de 11--12miljarder kronor som broförespråkarna talar om.Det skulle inte förvåna om den summa på 40miljarder kronor som nämnts kommer att visa sigvara för låg. Självfallet frågar sig många vilka det ärsom skall betala kalaset.Anf. 9 i (m):Herr talman! Jag skall inte stå här och säga att KjellDahlström ljuger, men han tänjer sanningen litetvårdslöst när han säger att är emoten bro. Av dem som är mest berörda, dvs. i , är en klar majoritet för en bro.Det är två förbund med ett relativt litet antalmedlemmar som är emot den. Om jag säger att85 % av i är för en bro, ärjag litet mer nyanserad i debatten.Jag sade tidigare att de partier som är emoten bro har mycket lågt förtroende bland väljarna iMalmöhus län. Det är inte länge sedan det kom enundersökning som visar de att det även blandcenterpartister, miljöpartister och vänsterpartisterfinns ett stort antal människor som vill ha en bro.Talar ni egentligen för era väljare?