prot · GE0987 · 1991-03-27 00:00:00 — Det betyderatt man måste lägga ned åtminstone tio ambassaderi världen -- väljer man småambassader måste manlägga ner många fler -- för att spara 50 milj. Jagtycker att det närmast är en förolämpning mot denhårt arbetande utrikesförvaltningen som runt om ivärlden, ofta med betydande underbemanning,arbetar för att förbättra kontakter, för attsprida kunskap om och för att förmedlainformation om sina länder till den svenskautrikesförvaltningen.Jag skulle tycka att det vore värdefullt om BirgittaHambraeus ville redovisa för kammaren varresurserna skall tas. Var skall ni skära 50 milj.? Talaom det för den del av utrikesförvaltningen som såsmåningom kommer att läsa protokollet från denhär riksdagsdebatten.Vi ökar särskilda insatser till , dit vi ,och också det kommande, ger 300milj. Det är diskussion om var de pengarna skalltas. Jag har tidigare i kammaren beklagat att detvisat sig nödvändigt att ta dem frånbiståndsanslagen. Vi har inga andra friska pengar.På den punkten råder det nu delade meningarmellan representanter i utrikesutskottet. Det finnsde som vill ha ett särskilt anslag; villha det för det anslag vi diskuterar i dag.Socialdemokraterna tar pengarna frånbiståndsanslagen, som vi kommer att diskutera den2 maj. Det gör även , men folkpartietökar på anslaget litet för att få utrymme för de härpengarna. Den debatten tar vi sedan. Jag vill baraför dagen säga att jag naturligtvis mycket beklagaratt det inte har varit möjligt att hitta 300 friskamiljoner de här åren -- förra, detta och --utan att vi har varit tvungna att ta pengarna frånbiståndsanslagen.Gösta Lyngå talade om folkomröstning. Det blirsedermera ett betänkande till kammaren om deförslag om folkomröstning som har lagts från olikapartier. Det finns olika alternativ som vi förnärvarande resonerar om. Det finns de som önskaratt man skall ha en folkomröstning innan enansökan om medlemskap lämnas till EG. För minegen del är jag av den bestämda uppfattningen attom det skall hållas en folkomröstning skall beslutetom det fattas av den riksdag som väljs , ochatt det i så fall skall vara en folkomröstning först vidden tidpunkt då vi har ett avtal att rösta om. Andravill som sagt att man skall ha en folkomröstning vidannan tidpunkt. Betänkandet kommer tillriksdagen och vi kommer att behandla denna fråganågon gång i juni.Det finns förslag om särskilda medel för att spridaupplysning om EG. Det har utskottet också uttalatsig om och föreslår att regeringen återkommer tillriksdagen med pengar på tilläggsstat för att ge enomfattande EG-information. Vi gör bedömningenatt det är viktigt. Det är mycket viktigt. Vilkenanslutningsform vi än skall ha och vilka relationervi än skall ha till den gemensamma marknaden ärdet av största betydelse att medborgarna så långtsom möjligt informerar sig om vad det här betyder.Herr talman! Det är viktigt med den ökadesatsningen i östra . Jag skulle kunna tänkamig att vi måste öka insatsernadär. Det är dyrt. Det krävs insatser av skilda slag,inte minst samarbete på miljöområdet.Jag vill till slut tillägga att det ju inte bara är viadessa anslag som engagerar sig i östraEuropa. anslog vi över en halv miljardi den östeuropeiska utvecklingsbank ur vilken östraoch centrala kan få låna pengar för sinsatsning på industriell utbyggnad och miljö.Herr talman! Än en gång yrkar jag bifall tillutrikesutskottets förslag.Anf. 8 ()replik:Herr talman! beklagade att man hadevarit tvungen att ta 300 milj. från biståndet. Påsamma sätt beklagar vi från sida attvi, för att få vårt budgetalternativ att gå ihop, varittvungna att ta 50 milj. från UDs förvaltningsanslag.Det är en fråga om prioriteringar. Vi vet att detpågår utredningar inom UD, ochregionambassader kan förmodligen vara en godlösning.Samtidigt har vi konstaterat att det nu i det merintensiva samarbetet med öst kan behövas merresurser. Men vi tycker att det är viktigare att hållauppe biståndsanslaget; socialdemokraternaprioriterar annorlunda.Anf. 9 () replik:Herr talman! Det förekommer ju redan väldigtmycket information när det gäller EG-situationen,men den drivs på företagarnas villkor. Det är desom lägger mycket pengar på reklam för ett EGsom de ser som ett kortsiktigt ekonomiskt lönsamtföretag. Det är säkert en korrekt bedömning frånderas sida. Men mot det måste sättas en allsidiginformation om vad som händer med arbetslöshet,vad som händer i kvinnofrågan m.m. Jag kan intese att det finns särskilt stor anledning att vänta medsådan information. Det är faktiskt bråttom. Det ärnu frågan diskuteras och det är nu en allsidiginformation behövs.När det gäller tiden för folkomröstning tyckte jagmig höra -- och det var jag mycket tillfredsställdöver -- att menar att den skall skeredan vid höstens val. Var det korrekt uppfattat ärjag mycket glad, var det inte korrekt uppfattatkanske jag kan få en korrigering.Anf. 10 () replik:Herr talman! Det var inte korrekt uppfattat. Detär den riksdag som väljs vid höstens val som har attfatta beslut om eventuellt kommandefolkomröstning.Jag vill vidare säga till att det redanförekommer i mycket stor utsträckning informationom EG inom de politiska partierna och inomfolkbildningsorganisationerna. harsatt i gång en stor kampanj för att informera, vi gördet inom mitt eget parti, inom ABF och ifackföreningsrörelsen. Jag är ofta ute på möten ochinformerar om hur ser på EG-frågorna.Det pågår alltså något alldeles utomordentligtviktigt. Jag tror att vi skall stödja det ytterligare.Det är min bedömning att informationen skallkunna öka genom ytterligare samhälleliga insatseröver framför allt folkrörelserna.Jag är, , naturligtvis medvetenom att man måste göra prioriteringar, men ändå ärdet ganska rimligt att begära av er att ni skallprecisera var ute i världen vi skall dra ned påresurserna med 50 miljoner.Idén om regionambassader är inte dum. Jag tror t.ex. skulle kunna bygga upp regionalaambassader i södra i samband medutvecklingen där -- men det blir inte billigare. Jaghar tittat på detta: det går åt lika mycket folk ochdet blir många resor. Organisationen blireffektivare, men det finns ingenting som säger attdet automatiskt blir kostnadsbesparingar genomregionala ambassader. Ändå är idén så bra att manbör pröva den. är ett område ivärlden där regionala ambassader kan vara avbetydelse.Jag vill alltså fortfarande, herr talman, pressaBirgitta på ett besked. Villcenterpartiet tala om för vårt folk runt om i världenvar ni vill lägga ned dessa tio ambassader?Anf. 11 ():Herr talman! Jag försökte göra klart att jag anseratt det är brådskande. Väldigt mycket görs redannu för en allt starkare EG-anpassning, ochpreludier till en EG-ansökan är i full gång. Det ärmycket viktigt att folkomröstningen kommer i ettskede när den kan påverka utvecklingen. Det ärändå så att folket skall påverka utvecklingen av sinframtid. Jag tycker att både den ekonomiskasatsningen på en informationskampanj, som skallgenomföras på ett objektivt sätt, och självafolkomröstningen skall äga rum så snart sommöjligt.Anf. 12 ()replik:Herr talman! har inte som uppgift att idetalj lägga sig i hur regeringen skall göraprioriteringar. vet mycket väl attregeringen måste utreda det och komma med ettförslag till riksdagen.Det pågår ett rationaliseringsarbete inom UD, ochvi har sagt att man bör överväga inte minstregionambassader som en möjlighet. Det förefallermycket märkligt att en regionambassad, där enambassadör har hand om flera länder, skulle bli likadyr som ambassader i samtliga länder i regionen.Det måste vara ett missförstånd från . 13 () replik:Herr talman! försöker krånglasig ut ur denna svårighet genom att säga att det inteär som skall besluta var vi skall lägga nedambassader. Det har vi gjort nästan vartenda år. Vihar haft bataljer om generalkonsulat i , omgeneralkonsulat i norra osv. ochhar -- efter regeringens förslag -- diskuterat var manskall dra ned på eller öka verksamheten.Nu beslutar vi om att öka insatserna i östra är klart att det är regeringen som görutredningsarbetet och som har att komma tillriksdagen, men 50 miljoner är en dramatiskt storsumma. En sådan minskning betyder så kraftiganeddragningar att man inte bara kan säga attregeringen får klara detta på något sätt.Vad regeringen nu håller på att försöka ordna ärsådana omprioriteringar med nuvarande anslag attvi kan öka insatserna i östra och centrala Europa.Det betyder ganska hårda bud på sina håll. Mendärutöver vill ni dra ned 50 miljoner på anslagen,vilket, som jag har sagt, motsvarar minst tioambassader. Det är er skyldighet att tala omvarifrån det skall tas.Anf. 14 ():Herr talman! Jag har begärt ordet i denna debattmed anledning av motion U632, som rörförbindelserna med Republiken ().Vi motionärer är klart besvikna över denbehandling motionen fått i utrikesutskottet. Detverkar som om utskottet inte riktigt förstått vad viär ute efter. Måhända kan denna brist på förståelsehänga samman med att vi uttryckt oss oklart imotionen och dess hemställan. Jag skall därför takammarens tid i anspråk för att försökaförklara varför vår motion är så viktig.Motionen framhåller den enastående ekonomiskautveckling som Republiken genomgått ochhur handelsutbytet mellan och Taiwanständigt ökat, så att Republiken nu är Sverigesnäst största handelspartner i efter Japan.Motionen klargör också hur förbindelserna mellanSverige och denna viktiga handelspartner fungerari avsaknad av officiella diplomatiska relationer. Pådetta område finns hinder som enligt våruppfattning måsta undanröjas i så stor utsträckningsom möjligt.Jag hade förmånen att tillsammans med enriksdagskollega göra ett studiebesök i . Vi fick mycken intressant och nyttiginformation om förhållandena i republiken och omhandelsförbindelserna med . Vi hade underveckan två sammanträffanden med chefen för detännu så länge privatfinansierade svenskahandelskontoret i , TradeRepresentative Office (SITRO). Det är framför alltden information som gav oss då som styrkt mig imin uppfattning att något måste göras för attförbättra förbindelserna mellan de båda länderna.Jag skall här kortfattat redogöra för SITROsinformation och synpunkter.Vi fick veta att Republiken står inför sinstörsta satsning . Under åren 1991 till 1996avser republiken att genomföra en infrastrukturellinvesteringsplan, som totalt kommer att omfatta ca2 900 miljarder kronor.Som de för svenskt vidkommande mest intressantaprojekten redovisades:1. En satsning på energiförsörjningen om totalt ca210 miljarder kronor, inkluderande som störstaenskilda objekt fjärde kärnkraftverk.2. En miljövårdssatsning om totalt ca 210 miljarderkronor med investeringar inom luft-, vatten- ochavfallshantering.3. Transport och telekommunikation, där manlägger de största investeringarna med totalt ca 570miljarder kronor.4. Bostäder och byggande, där satsningen omfattarca på bostäder och offentligabyggnader. Bl.a. beräknas drygt 900 000 nyalägenheter byggas under perioden.5. Utvecklingsstöd för vissa industrigrenar omsammanlagt ca 114 miljarder kronor.Det preliminära underlag som presenterats antyderklart enligt SITRO att sexårsplanen inte enbartinnehåller osedvanligt goda förutsättningar försvensk varuexport till utan ocksåför industriellt samarbete inom en rad områden.SITRO framhöll också, att politiskaisolering i kombination med kineskulturensutpräglade prestigekänslighet gör landetsmyndigheter ytterst känsliga för alla sådanapolitiska gester som kan tolkas som uttryck för enpositiv inställning till Republiken . Dettafaktum får, naturligt nog, konsekvenser dels för depolitiska konkurrensmedel som måste användas isyfte att skapa konkurrenskraftiga förutsättningarför handelsrelationer med , dels för delokala representationskontorens roll och uppgifter.Vid vår förfrågan om vad som inrymdes i begreppetpolitiska konkurrensmedel klargjorde SITROschef att de främst utgjordes av direktamyndighetskontakter, representationskontorensofficiella status och vad man kallade reciprociteten.Det framhölls att kraven på direktamyndighetskontakter har växt i takt medrepublikens ekonomiska framgångar och att de utgör det viktigaste och effektivaste av depolitiska konkurrensmedlen.Andra länder förväntas numera inbjudataiwanesiska myndigheter och politiskabefattningshavare för överläggningar eller mötenmed deras resp. motparter. SITRO framhöll också,att av likvärdig eller ännu större betydelse ärmotsvarande besök i franske industriministerns officiella besök iTaiwan har enligt SITROetablerat ett nytt, högre riktmärke. Man bedömer,att övriga länders agerande och hittillsunder har tvingat upp nivån för effektivainsatser till minister- och statssekreterarnivå.Sverige har inte i tillräcklig utsträckningutnyttjat de möjligheter som dettakonkurrensmedel erbjuder.När det gäller representationskontorets officiellastatus konstaterade SITRO, att heltprivatfinansierade kontor inte längre ansestillräckligt, men menade att Exportrådetsövertagande av SITRO vid instundandehalvårsskifte ger en tillfredsställandeposition på detta område. Man varnade dock för attnästa steg i utvecklingen, vilket för övrigt redanpåbörjats, blir krav på att kontoren skall ledas avpersonal som är utsänd från resp. lands UD ellermotsvarande officiell myndighet.Reciprociteten avser främst likvärdiga villkor förde utländska representationskontoren i ochrepublikens kontor i utlandet. De utländskakontoren i har alla, inkl. , medgivitsvissa privilegier, dock i något varierandeomfattning. Villkoren ger helt klart vissa, främstekonomiska, lättnader för kontoren samt dessutomlätt och smidig tillgång till myndigheterna irepubliken. Det senare underlättar enligt SITROkontorens arbete i stor utsträckning och fårbetraktas som betydligt värdefullare än de rentekonomiska fördelarna.Reciprocitetskravet har växt sig allt starkare, ochSITRO anser att det inte helt kan uteslutas att alltstriktare regler kan komma att införas och attkontors privilegier kan komma att inskränkas ellerannulleras om alltför stora skillnader i villkorenbestår.Republiken kontor i har inteerbjudits likvärdiga villkor. Det är därför enligtSITRO angeläget att en bättre balans uppnås i dettaavseende. Inte främst inför risken att SITROsekonomiska privilegier skulle försvinna, utansnarare på grund av att den nuvarande obalansenutnyttjas till vår nackdel i en rad andra, viktigarefrågor.Avslutningsvis vill jag understryka att länderbedöms utifrån den grad av flexibilitet man visar iovannämnda frågor. uppfattas förnärvarande ligga någonstans i mitten på deneuropeiska skalan. Om vi önskar förbättra dennaposition, något som torde vara önskvärt med tankepå de stora statliga investeringarna ,krävs att vi agerar kraftfullt främst vad gällerdirekta myndighetskontakter och ireciprocitetsfrågan.Självfallet är det vidare så, att frivilliga ''eftergifter''betalar sig bättre än de som tvingas fram under enförhandlingssituation. Av egenintresse bör Sverigedärför identifiera sakfrågor där vi på eget initiativkan genomföra förbättringar, något som dessutomskulle skapa en situation där även vi kunde ställakrav.Detta, herr talman, var vad vi ville uppnå med vårmotion.Jag inser att det knappast lönar sig att mot ett enigtutskott yrka bifall till motionen. Men, herr talman,vi skall återkomma . Jaghoppas dessutom, som utrikesutskottetsordförande sade, att man inomutrikesdepartementet läser riksdagsprotokollenoch därefter redan nu påbörjar det viktiga ochnödvändiga arbete som krävs för att på allvarförbättra förbindelserna med Republiken detta anförande instämde (m).Anf. 15 ():Herr talman! sade i sittreplikskifte med att hon beklagade attcentern för att få sitt budgetförslag att gå ihop hadetvingats föreslå en neddragning avstorleksordningen 50 milj.kr., vilket skulle gå utöver svensk representation utomlands. Det var braatt hon i varje fall beklagade det. Det vore mycketolyckligt om en sådan politik skulle förverkligasjust nu eller på grund av demycket stora förändringar som har ägt rum. Med dedemokratiska revolutionerna i ochandra förändringar kommer kravenpå svensk närvaro sannolikt att öka i många delarav världen.I det betänkande som vi nu har framför ossrefereras vissa av de omprioriteringar och nyainsatser som görs på grund av dessa storainternationella förändringar. Jag tänker då särskiltpå den förstärkta svenska närvaron i somkommit till dels på grund av den stora förändringsom skett , dels på grund av detstarka svenska opinionstrycket för en aktivare ochmer tydlig svensk hållning. Förändringarna iÖsteuropa är centrala både när det gäller svensknärvaro utomlands och likaså för mycket annat somvi diskuterar här i dag.Jag kommer här naturligt in på finansieringen avdet svenska östsamarbetet. liberalernahar, som framgår av vår motion U203, föreslagit 50milj.kr. utöver det regeringen anslagit tillsamarbete med . Vi har där ett störreansvar än andra länder. Till detta återkommer vi ibiståndsbetänkandet.Partierna har olika uppfattningar om hur mantekniskt skall hantera östbiståndet och om hur detförhåller sig till det allmänna biståndet. Det är tillstor del en smaksak ur vilket anslag östbiståndettas. Däremot är det inte en smaksak om man väljer,eller låter bli att välja, att ta pengarna tillöstsamarbetet från u-hjälpen.Det är just detta som regeringen har gjort.Moderaterna har instämt i den politiken. StigAlemyr beklagade att östhjälpen har tagits från u-hjälpsanslaget. har inte ens uttalat ettbeklagande, vilket jag anser uppseendeväckande.Jag vet att det finns medlemmar i detta parti somtycker det känns obehagligt med den attityd tillbiståndet som partiets företrädare i riksdagenibland visar.Det är naturligtvis utomordentligt allvarligt omäven det intrycket består, att på grundav förändringarna i prioriterar nerinsatserna för tredje världen. Det är visserligen santatt det behövs stora biståndsinsatser i ,men de kan inte på något rimligt sätt jämställas meddet traditionella u-landsbiståndet. Deösteuropeiska länderna är inte . De ärförhållandevis utvecklade europeiska länder somhar råkat ut för ett politiskt och ekonomisktkatastrofalt system. De måste få stöd i olika formerför att ta sig ut ur den återvändsgränd som de nuhar befunnit sig i . Men detta är intejämförbart med u-landsbistånd.Det som länderna i efterfrågar är ettstöd av annat slag -- kunskapsöverföring, stöd tillåteruppbyggnad av demokratiska institutioner,politiska partier, tidningar, normala rättssystemoch allt möjligt i den stilen. Det är mycket viktigtatt vi klart håller fast vid principen att det som vitraditionellt har velat lägga inom enprocentsramenskall ligga kvar där och vara u-landsbistånd. Vadsom kan komma därutöver kan användas på annatsätt, men enligt vår uppfattning skall östhjälpenunder inga omständigheter tas från biståndet tilltredje världen. I vårt samlade budgetalternativ,dvs. vårt förslag till budget inte bara förutrikesförvaltningen, har vi anvisat hur detta kanske och också hur biståndet totalt sett kan öka iförhållande till regeringens linje utan att vi behöverbörja tricksa med den svenskautlandsrepresentationen och annat. Till dettaåterkommer vi när biståndet skall behandlas.Det centrala i det svenska östbiståndet ärnaturligtvis insatserna för att hjälpa till att hållainformationsflödet i gång under eventuella nyaperioder av våld och övergrepp, som vi såg ijanuari, och även på annat sätt bidra till attåterupprätta kontakterna mellan och denordiska länder som har varit avskurna från restenav -- , och Litauen.Vi kan då från vår sida till vår stora glädjekonstatera att vi har haft en total framgång med denmotion som vi väckte om kraftigt utökade anslag tillradiosändningar på de baltiska språken. Redantidigare har det förekommit sändningar på estniskaoch lettiska, och tillkom mer begränsadesändningar på litauiska. Att de är mer begränsadehar naturligtvis att göra med svårigheten att iSverige få fram litauisktalande personal försändningarna. Men jag tror inte att det är någrasvårigheter att efter en stunds letande och litetbeslutsamt arbete med detta få fram störremöjligheter att sända på litauiska i sammautsträckning som redan sker på estniska och lettiskaoch också utöka sändningarna på alla dessa trespråk.Det vore dock allvarligt om den här utökningenskulle innebära att andra angelägna delar av desvenska utlandssändningarna fick dras in ellerskäras ner, utöver vad som redan har skett, för attbereda utrymme åt sändningar på baltiska språk. Vihar därför begärt mer pengar till detta. Eftersom vihar redovisat också hur man kan allmänt öka detsvenska ekonomiska engagemanget för Baltikumssak, hade det gått alldeles utmärkt att finansiera dethär inom ramen för de 50 miljoner som vi harföreslagit.Det resultat som har nåtts i utskottet tillgodosergott och väl de ambitioner som vi tycker att mankan ha . Det är möjligt att man skallåterkomma längre fram med ytterligare insatser,beroende på hur läget utvecklas.Jag träffade en grupp baltiskajournalister. En av de saker jag då fäste mig vid varatt en av journalisterna från visade hurden tidning där han arbetar, Diena -- en nystartadoch, som det var tänkt, stor och ambitiös modernmorgontidning --, såg ut före de svarta baskrarnasockupation av tidningshuset i . Det var en storfin tidning, som såg ut ungefär som normalatidningar i väst. , sade han och höll upp ett tuntstencilerat blad, ser vi ut så här.Detta säger något om det hårda informationsklimatsom råder i de baltiska länderna efter händelserna ijanuari. Den relativa avspänningen har inteinneburit att situationen har återgått till det somgällde före övergreppen, utan de angrepp man dåsatte i gång mot det fria ordet pågår fortfarande.Tidningshuset är alltjämt ockuperat. TV-sändareni hålls besatt av sovjetiska trupper. Detfinns en annan TV-sändare, i Kaunas, men den nårinte särskilt långt. En av de journalister som ingicki den grupp som jag träffade sade: Jag bor självmycket nära parlamentet i , och jag kan intefå in litauisk TV. Han bor alltså i centrala staden.Det är ungefär som om han hade bott någonstansi och inte kunnat få in svensktelevision, därför att den enda sändare som var ifunktion låg i en annan stad och hade mycketbegränsad räckvidd.Det här är naturligtvis en oerhört riskabel situation.Vi vet inte vad som händer i de närmastemånaderna och veckorna. Värdet av de svenskaradiosändningarna på baltiska språk kan i densituationen inte överskattas.Det är därför, herr talman, en glädje för mig attkunna yrka bifall till utrikesutskottets hemställan idess helhet.Anf. 16 () replik:Herr talman! berörde i sitt inläggvår syn på bistånd i allmänhet. Jag vill här deklareraatt hjälpen till tredje världen är viktig, men det ärockså viktigt att det ges en effektiv hjälp somkommer till nytta, att den är ett stöd för defattigaste folken.Detta skall vi diskutera , så jag villinte ta upp det till ytterligare diskussion . Men vitycker det är lika viktigt att det ges hjälp tillÖsteuropa och , som harmöjlighet att utvecklas och där situationen i vissahänseenden helt går att jämföra situationen medden som råder i vissa av u-länderna.För att snabbt få den hjälpen till stånd instämmer vii regeringens finansieringsförslag. Vi tycker att detär viktigt att snabbt få fram pengar till de nyademokratierna. De behöver allt vårt stöd. Debaltiska staterna är våra närmaste grannar. Det ärviktigt att vi kan hjälpa dem i derasfrihetssträvanden och deras strävanden attåstadkomma en bättre ekonomi och bättre villkorför människorna.Anf. 17 () replik:Herr talman! Nöden i eftersatta byar på rumänskalandsbygden kan mycket väl vara djupare och merdesperat än nöden i vissa , men orsakernatill situationen är väsentligt annorlunda, och deinsatser som behövs är av väldigt olika slag. Därförvill jag varna för den sammanblandning som IngerKoch gör sig skyldig till mellan problemen iÖsteuropa och problemen i tredje världen.Moderaterna använder traditionellt tekniken, närde kritiseras för att vilja minska u-hjälpen, att sägaatt det måste ges effektiv hjälp. Jag har ännu inteförstått på vilket sätt effektivitet och rejält tilltagnaanslag skulle stå i logisk motsatsställning tillvarandra.Anf. 18 () replik:Herr talman!