prot · GE09116 · 1991-05-22 00:00:00 — Varför vill inte socialdemokraternagöra något åt t.ex. den orättvisa fördelningen avarbetstiden? Vi vet att de som arbetar mestövertid är småbarnspapporna, de som vi helstskulle vilja var hemma och tog en större del avansvaret för barnen och familjen. Att nu införa sextimmars arbetsdag skulle vara ett bra sätt att ändrapå den orättvisa fördelningen av arbetstiden. Vitycker att vi , när arbetslösheten ökar, har ettypperligt tillfälle att göra detta. Eftersomarbetslösheten slår orättvist och snett skulle mankunna inleda en arbetstidsförkortning för att uppnåmålet sex timmars arbetsdag. Det är nämligen enviktig jämställdhetsreform, kanske den allraviktigaste.Anf. 81 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag har en glad nyhet till MaggiMikaelsson och kanske även till andra:Jämställdhetsarbetet har inte stannat av. Vad vi änsäger och hur otåliga vi än är så har det inte stannatav. Jag har tvärtom hos många kvinnor sett enväldig vrede över orättvisorna och funnit ett mycketstort engagemang. Det kan jag säga efter att jag nui har rest runt i landet och jobbat medjämställdhetsfrågorna. Arbetet har alltså intestannat av. Jag tycker faktiskt tvärtom att manmärker ett mycket stort engagemang. ärdet, som i sade,riktigt att det också finns en trötthet och enbesvikelse över att det inte går fortare. Men arbetethar alltså inte stannat av -- tack och lov!Vi gör en hel del för att vända oss tillsmåbarnspapporna, men vi tror inte att vi kantvinga dem att vara hemma. Jag har också märktvilken oerhört stark reaktion man får på alla förslagom tvång. Jag tror inte att det är rätt väg att gå, utanjag tror att vi först skall söka påverka dem attfrivilligt utnyttja mer av föräldraledigheten medmotivet att det faktiskt är för barnens skull och förframtidens skull som de gör detta.Jag har inte gett upp målet . Jag tycker att det är en viktig politiskåtgärd, men vi vet också att vi inte harekonomiska möjligheter att genomföra detta. Detkostar pengar.Jag tror självfallet att EG-medlemskapet får andraeffekter för kvinnor än för män. Jag är övertygadom att de strukturer som finns i vårt samhälle och imånga av gör att det kommer att bliså även i fortsättningen. Det är viktigt att titta påfrågan, men jag tror inte att vi löser problemetgenom att utse en arbetsgrupp som skall titta på vadmedlemskapet innebär för kvinnor över hela fältet.Jag tror att vi i stället skall tvinga de olikaarbetsgrupperna att på sina resp. områden också sepå jämställdhetsaspekten. Det är alltså mera enskillnad i synsätt när det gäller hur vi skall handskasmed dessa frågor och argument.Det låter ju bra att tala om ökad valfrihet. Men omman inte kan jobba, vilken valfrihet har man då?Vad kan man välja på när de pengar som skulle haanvänts för att bygga ut barnomsorgen i kommunenanvänds till finansieringen av ett bidrag på 18 000per barn och år? Vad är valfriheten värd i så fall?Man kan ju inte vara så naiv och blåögd att man troratt det finns obegränsat med pengar till allt detta,utan det handlar ju faktiskt om att fördela -- fråndet ena till det andra.Det är inte vad kvinnorna kräver , utan de villfå barnomsorgen ordnad så att den fungerar. De villockså att kommunikationsproblemen skall lösasoch att de ges möjlighet att försörja sig. villnämligen kvinnorna kunna kombineraföräldraskap och förvärvsarbete.Så till talet om den lilla och stora världen somåterfinns i inlägg. Jag brukarcitera ur den förra jämställdhetspropositionen därdetta finns bra beskrivit. Det står bl.a. så här:''I vilken utsträckning jämställdhetsmålet uppnåsberor till stor del på enskilda människors beslut,t.ex. beslut om val av utbildning och yrke ellerbeslut om fördelning av hemarbete och barnavårdmellan makar. I den meningen är jämställdhet ettområde som varken kan eller bör bli föremål förpolitiska åtgärder. Det politiska arbetet består bl.a.i att genom sysselsättningspolitik, skattepolitik,socialpolitik etc. bestämma de ramar inom vilka deenskilda människorna fattar sina beslut och attundanröja hinder för jämställdhet. Det är viktigtatt jämställdhetsfrågan ständigt hålls aktuell så attnuvarande förhållanden blir diskuterade ochifrågasatta. ''Det är precis vad det handlar om. Dessa sambandhar jag försökt påvisa, och jag har även frågat: Påvilket sätt gynnar era förslag jämställdheten inomdessa andra områden? Jag hävdar att vi med allamedel kommer att fortsätta att kämpa för kravetom arbete åt alla, social rättvisa och jämställdhet.Anf. 82 () replik:Fru talman! Det inte bara låter bra med valfrihetutan det är också bra med valfrihet, MargotWallström. Fråga vilken människa som helst omdet. Statsrådet har ju under treår rest mycket och talat med olika kvinnogrupper.Därför måste hon ha stött på detta,såvida hon inte har träffat enbart socialdemokrater.Jag måste vidare fråga om begreppet friföretagsamhet är känt. Det är ju det begreppet somvi sätter vid sidan om de offentliga monopolen föratt människor skall ha just den valfrihet somMargot påstår inte finns. Jag kan tackaför att har upptäckt den lillavärlden som betyder så mycket för de enskildamänniskorna och familjerna. Den stora världenskall ingripa när den lilla världen inte räcker till.Anf. 83 iVårgårda (c) replik:Fru talman! Låt mig åter beröra frågan omvårdnadsersättningen. säger:Tänk om man inte kan ta ett jobb på grund av inte får någon barnomsorgsplats och det inteheller blir någon utbyggnad av barnomsorgen.Behovet av barnomsorg kommer naturligtvis attändras en del eftersom fler människor kommer attanvända sig av andra modeller för sin barnomsorg.Till den kommunala barnomsorgen ges detkommunala stödet och det statliga stödet, depengar man får i vårdnadsersättning, skallanvändas till att betala barnomsorgen. Så är det.I dagens besvärliga arbetsmarknadsituation finnsdet naturligtvis kvinnor som inte får något jobb.Det är i sig tråkigt, men då utgörvårdnadsersättningen ett ekonomiskt tillskott fördem. Det är inget skäl för införande avvårdnadsersättning, utan det är en bieffekt för dekvinnor som ändå har problem att få ett jobb.Det är skönt att höra att jämställdhetsarbetet intehar stannat av. Jag känner starkt för de kvinnor somreagerar mot orättvisor och som tycker vi har detkrångligt i . Det är kvinnor som ser deorättvisor som finns på arbetsmarknaden i kvinnorsoch mäns villkor och vill arbeta för att få bort dem.Ett problem som vi har berört gällerföräldraledigheten och hur man skall fåarbetsgivarna att inse att både män och kvinnor ärföräldrar. Det är egentligen där knuten finns. Förnärvarande är det mycket svårt för kvinnor att få enanställning på grund av att arbetsgivarna vet att dekommer att ta föräldraledigt. De finns mångaaspekter på den saken. Jag skulle önska att MargotWallström arbetade ytterligare med frågan om hurvi skall få arbetsgivarna att inse problemen. Jag trorsäkert att många fler pappor vill ta föräldraledigtmen inte kan göra det på grund av arbetsgivarnasinställning.Anf. 84 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Innan jag ger ordet till vill jagoförbehållsamt be kammaren om ursäkt. Jaguppfattade det som att talarlistan var genomgångenoch att de två senaste replikerna var anföranden.Jag har frikostigt delat ut en tredje replik till MonaSaint Cyr och i trotsatt de inte hade rätt till en sådan. Jag antar att detminst dåliga i detta läge är att ge replik hon har begärt så att ingen mannamånskall väderfaras henne. Statsrådet har givetvis alltidrätt att gå in med anföranden.Anf. 85 ()replik:Fru talman! Jag skall inte göra något som jagegentligen inte har rätt till. Jag nöjer mig därförmed att säga att det viktiga är att de löften som viger väljarna hålles. Det kommer vi att göra, och detgäller även den jämställdhetspolitik som folkpartietstår för och som jag har redovisat i mitt anförande.Denna politik framgår också av de olika motionersom har väckt.Anf. 86 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är bra med valfrihet, och det är såbra ordnat att vi får välja i höst.Jag och mitt parti får stå ut med att vi efter att haföreslagit 17 milj.kr. till åtgärder för att bekämpavåldet mot kvinnor får uppleva att andra partiersäger att det borde ha varit ytterligare någramiljoner. Det viktiga är att vi är överens ominriktningen och att frågan är mycket angelägenoch prioriterad.Vi är inte heller i sak oense om att sexuellatrakasserier skall vara förbjudna och motarbetas påalla sätt. Här har det handlat om vilken lösning somskall väljas, vilket lagrum som skall tillämpas ellerom vi skall ha dubbla lagrum för att komma åtproblemet. Också här kan jag stå ut med de olikauppfattningarna, men försök inte framställa detsom om sexuella trakasserier inte skulle varaförbjudna och som om det inte skulle finnasmöjligheter att komma till rätta med detproblemet. i harkanske inte uppmärksammat det, men vi skärperlagen just på dessa områden. Vi påpekar attarbetsgivarna är skyldiga att underlätta för bådekvinnor och män att förena förvärvsarbete ochföräldraskap. Det är just det som gör att denna lagockså kan bli ett effektivare verktyg ijämställdhetsarbetet.Till vill jag säga att det är syndatt ni sätter i knät på . Men ni skall haall heder av ert jämställdhetsarbete.Anf. 87 ():Fru talman! Just nu bidrar EG till att förstärkasvenska kvinnors situation på arbetsmarknaden.När besluten är fattade i anledning av detbetänkande som vi nu diskuterar har kvinnorna fåttett verktyg som kan komma att höja lönerna.Dagens debatt handlar om att EG-anpassajämställdhetslagarna, dvs. Vimoderatkvinnor har efterlyst en EG-anpassning avlagen . Det var långt innansocialdemokraterna i sitt krisprogram vände i EG-frågan till följd av de ekonomiska fördelar som ettEG-medlemskap innebär.EG-medlemskapet kommer att kunna bidra till attförbättra svensk ekonomi genom att olikahandelshinder rivs ned. Oavsett vad man tycker omEG i övrigt är detta ett faktum, eftersom någraalternativa ekonomiskt stabila närmarknader integår att uppvisa. Svenskt välstånd och svensk välfärdär totalt beroende av våra exportintäkter.Trots detta faktum har vänster- ochmiljöpartirepresentanter hävdat att ett EG-medlemskap drabbar kvinnor på ett negativt sätt.De tycks tro att svenska kvinnor kan flyttas tillbakatill spisen mot sin egen vilja. De tycks också tro attkvinnor skulle få sämre ekonomi ju rikare Sverigeblir. utgör kvinnorna av väljarna ochdärför är resonemanget inte bara insiktslöst utanockså en förolämpning mot kvinnorna och deraskompetens. Det förhåller sig precis tvärtom. Dåligekonomi drabbar svaga grupper värst. Det räckerså väl med att se villkor för kvinnorna t.ex. i deländer som stått vänstern nära.Vare sig jämställdheten eller den ekonomiskastandarden var så vidare värst välutvecklad just där.Däremot kan man konstatera att världens tuffastejämställdhetslag finns på den av vänstern såavskydda amerikanska kontinenten, nämligen iCanada, där av lönesumman avsättsför att betala alla de lönehöjningar kvinnor får efteratt ha utnyttjat lagen. Det är också på denamerikanska kontinenten som aktieägarna börjarkräva kvinnor i börsföretagens ledningar, vilket nuhar spritt sig till och i t.ex. just letttill tre nya kvinnor i de tre största kemiföretagensledningar. I amerikanska företagsledningar sitterdubbelt så många kvinnor som i i procenträknat, bland universitetsprofessorerna fyra gångerså många och bland ambassadörerna nästandubbelt så många. kan visa upp många flerkvinnor i procent räknat på ledande poster än vikan. Och i träffar man t.o.m. en ochannan kvinnlig VD för avfallsanläggningar.Vi har däremot en högre förvärvsfrekvens påbredden, men avancemanget sitter trögt. I Sverigeoch har enligt en internationell jämförelsemellan tio länder kvinnorna minst tilltro till sinförmåga att åstadkomma något och utvecklas påarbetsmarknaden. av de svenska kvinnornasäger att jobbet bara är ett sätt att få pengar. Ochdetta i vårt land där självförverkligandet stått icentrum för debatten. Det länder onekligen tilleftertanke.Visst har den svenska kvinnan en bra position imånga avseenden vid en internationelljämförelse -- hög förvärvsfrekvens, om ock i vissafall grundad på ekonomiskt tvång. Men ennyanserad bild visar också att kvinnans rättighetertas till vara i andra länder. Visst finns det nationellaskillnader och även exempel på nackdelar förkvinnor i länder som tillhör EG. Men, och detta ärdet viktiga, dessa skillnader har ingenting medsjälva EG-medlemskapet att göra utan är grundadepå historiska, kulturella och religiösa skillnader ochtraditioner. Något samband mellan högtskattetryck och hög kvinnlig förvärvsfrekvens kanheller inte påvisas. EG-medlemskapet innebär istället ökade rättigheter för kvinnor. Dagens EG-anpassning av lagen är ett tydligt exempel på detta.Likalönedirektivet med sin innebörd -- samma lönför samma arbete och arbete av lika värde -- togs1975. 1991, senare, följer efter. rasande takt hänger med i EG medandra ord. Men det är kanske något av en tradition.Vi lär ha varit sist i med lagstiftning motdiskriminering. Icke desto mindre gläds vi nu åtskärpningarna i lagen och hoppas attformuleringarna skall visa sig hålla vid en framtidaprövning i både vad avserlikalöneparagrafen och vad avser eventuellLangborgereffekt i arbetsmarknadsdomstolen,dvs. övervägande intressen på ena sidan skranketför att hindra målsäganden att få rätt.Danmarks försök att lägga kvinnans rättigheterunder fackets avgörande godkändes inte av . Därför tvingades göra om sinlag 1975/76. har tillämpat samma metodvad avser aktiva åtgärder, vilket vi djupt beklagar.Vi moderater har därför avsatt extra resurser förJämO. JämO bör givetvis ha tillsyn över helaarbetsmarknaden. Propositionensställningstagande kan knappast uppfattas somannat än feghet inför arbetsmarknadens parter. Gårhär kanske skiljelinjen mellan parterna å ena sidanoch kvinnornas intressen å andra sidan?Regeringen har här i varje fall tagit ställning förfacket. Statsrådet hoppas och tror men gör ändåbocken till trädgårdsmästare utankontrollmöjlighet. Vi får hoppas att det kan uppstålitet konkurrens mellan de europeiska facken på attbli bäst på aktiva åtgärder. Lagstiftning ochkonkurrens flyttar nog snarare fram kvinnornasrättigheter än hopp och tro.Den kvinnliga förvärvsfrekvensen stiger i EG. Detär den genomgående trenden även om det finnskortare fluktuationer. Kvinnorna strömmar ut påarbetsmarknaden och kan ta många av de 2,5miljoner nya jobb som tillkommit i EG sedan 1985och de 5 à 7 miljoner som väntas tillkomma. En heldel av dessa är arbetstillfällen som har drivits ut urvårt land av den socialdemokratiska politiken.Kvinnorna tar inte bara anställning, utan de startareget också. Den fria etableringsrätten ochmöjligheten att starta eget på traditionellt kvinnligayrkesområden är just det som ger kvinnorna fart påarbetsmarknaden. De kan starta själva, utvecklanya egna idéer och de kan byta arbetsgivare -- deteffektivaste sättet att höja sin lön. När monopolenbryts och centralstyrande regleringar avskaffats, såatt varje liten marknadskraft kan få den vård haneller hon efterfrågar, då får kvinnorna sin storachans på bred bas på arbetsmarknaden. Då öppnasmöjligheten för den lågavlönadesmåbarnsmamman att äntligen påverka sinsituation, att höja sin inkomst genom arbete. Då ärde socialistiska dogmerna begravda.Utskottet hävdar enigt att det är önskvärt att ökadet kvinnliga företagandet inom samtliganäringsgrenar. Varför försvårar man då genom deoffentliga monopolen för kvinnorna att starta egetinom sina traditionella yrkesområden? I självaverket leder den socialdemokratiska politiken tillatt man försvårar för kvinnorna påarbetsmarknaden. På samma sätt leder det högaskattetrycket långsiktigt till försämringar påarbetsmarknaden för kvinnor. Det samband mellanhögt skattetryck och hög kvinnlig förvärvsfrekvenssom vänstern talar om finns inte. Däremot finns detett samband mellan högt skattetryck och högarbetslöshet långsiktigt, dvs. sambandet är detomvända mot vad vänstern tror: Högt skattetryckleder till låg förvärvsfrekvens för både kvinnor ochmän. Just detta kommer att drabba de svagaste närbubblan nu håller på att spricka. Detta harunderminerat grunden för det svenska välståndetoch riskerar därmed att drabba välfärden. Det ärnödvändigt att öppna tjänstemarknaden för privatverksamhet i mycket högre utsträckning än i dag.Just det kan bli kvinnornas räddning. Vårdbehovenminskar ju inte. Efterfrågan på kvinnorsarbetskraft, den finns. handlar det om var denbäst kommer till sin rätt och är mest effektiv.Basen för svensk ekonomi måste åter byggas upp,nämligen exportindustrin. predikadesocialdemokraterna att vi kunde leva på att tvättavarandras skjortor, men så är det inte -- i varje fallinte med nuvarande standard, och det gäller oavsettom skjorttvätten och vårdarbetet sker i privat regieller ej. Avgörande är vad vi kan sälja påexportmarknaden.Den moderata politiken, som till skillnad från densocialdemokratiska stärker de incitament som ledertill ökad tillväxt, gynnar de svagaste påarbetsmarknaden. Ju tommare krubban blir, destomer bits hästarna och då står kvinnorna sig slätt.Det har den socialdemokratiska regeringen redangivit flera exempel på, t.ex. vad gäller barnomsorgoch kortare arbetstid. Ju mer som finns i krubban,desto större är chansen för kvinnorna att kunnautnyttja det verktyg som EG-anpassningen avjämställdhetslagen givit.Genom att på grund avsocialdemokraternas tidigare bristande insikt inteär medlem i EG dröjer det tyvärr innansvenska kvinnor får chansen att i EG-domstolenpröva vad lagen egentligen är värd i jämförelse medEG-direktivet. Ytterst är det tack vare EG somkvinnorna får ökade rättigheter i . Dessaskulle med största sannolikhet aldrig ha kommit tillstånd utan EG-direktivets pådrivande kraft.Slutligen, fru talman! Av alla felaktigaställningstaganden som socialdemokraterna gjortär sannolikt det allvarligaste misstaget att man intei tid har begripit att tillhör och skallvara med i EG. skulle troligen nu ha haft enpåtagligt tryggare ekonomisk situation i så fall. Vimoderater tog ställning för 1961, för 30 årsedan. Socialdemokraterna borde ha följt osstidigare. Då skulle t.ex. vi redan ha haft enskarpare jämställdhetslag.Eftersom jag framför hård kritik på den härpunkten vill jag också göra motsatsen där det ärberättigat. Det gäller att regeringen har insettbehovet av information i EG-frågan, men det äroerhört viktigt att fördelningen av dessaprojektpengar inte leder till en association medallmänna arvsfonden, dvs. en orättvis fördelning.I min motion A809 från allmänna motionstiden,som behandlas i detta betänkande och som allakvinnor i moderatgruppen står bakom, finns ettyrkande just om information i de frågor vi nubehandlar. I praktiken har det yrkandet bifallits.Där finns också ett yrkande om EG-anpassning avden svenska jämställdhetslagen. Även om vi inte ärhelt nöjda med att fackets suveränitet bibehålls imycket, får vi dock en tvingande lagstiftning ilönefrågan tack vare EG. Det hälsar vi medtillfredsställelse.Fru talman! För att inte förlängavoteringsprocessen avstår jag från att ställa någoteget yrkande utan nöjer mig med att ställa migbakom det yrkande har framställtför räkning.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vill börja med att ta död på enmyt -- uppfattningen att mammor är mer sjuka änandra. Hur kan jag säga det när vi får rapporter omatt ohälsotalet ökar och att det har skett endramatisk ökning bland svenska kvinnor? Jag villunderstryka mitt påstående med att hänvisa till enrapport som Bi Puuranen har lagt fram utifrån denforskning hon har gjort kring ohälsotalet.Tungt belastade svenska småbarnsmammor stannarhemma från jobbet för att vårda barn. Detta blir deanklagade för. av småbarnsmammornasfrånvaro beror på vård av barn. Ser man däremottill egen sjukdom har småbarnsmödrarna mycketlåg frånvaro -- . Jag tycker att det nu ärpå sin plats att vi får en mera rättvis redovisning avohälsotalet och att vi får bort den här sjukstämpelnfrån mammorna. Det är viktigt att vi kanunderstryka att det är attraktivt att anställa ävenmammor på dagens arbetsmarknad. Vi måste hittabättre lösningar på barnomsorgen. Varför kan inteäven papporna vara hemma och vårda sjukt barn?Kvinnor arbetar mer än män. Det beror mest på attdet är kvinnorna som har det samladeansvaret för hemarbetet. Jagtror inte att någon tidigare i debatten har tryckt påatt just familjen måste kunna fortsätta att vara denfasta punkten i dagens stressade samhälle. Detmåste vi finna former för. Vi har olika lösningar pådet här. Det innebär inte att vi för den sakens skullantar att det just är kvinnorna som skall varahemma fortsättningsvis och utföra hemarbete. Vivill ha en bättre värdering av arbetssituationen, ochvi måste få en mätning och uppvärdering avhemarbetet. Det är verkligen på sin plats och högtid att långtidsutredningen tar det här uppdraget påallvar.Kvinnor måste få mer makt över jobben. Det är enförutsättning för att vi skall kunna förbättraarbetsmiljön. Vi får alarmerande rapporter överhur arbetsskadorna ökar. Belastningsskadorna påarbetsmarknaden ökar ständigt, och kvinnorna ärutsatta för av förslitningsskadorna. Jag ärövertygad om att med kvinnors ögon kan manförändra, organisera och bli effektivare när detgäller olika detaljer ute på arbetsmarknaden.Kvinnorna måste därför få bättre och mer maktöver jobben.Arbetslivsfonderna har fått stora uppgifter. Jaghar färskare siffror än som visar har kommit en bra bit på väg. Redan nuhar nästan 1100 arbetsplatsprogram gjorts, vilketmedför ungefär en miljard i pengar. Som fleratalare har sagt, berör av de här arbetenakvinnliga arbetstillfällen. Det här är bra, menytterligare insatser behövs, inte minst inom denoffentliga sektorn. hade fel siffrorpå det området. Av de pengar som har utdelats gårbara till den offentliga sektorn och tillden privata sektorn. Här gäller det att offentligsektor verkligen skärper sig.Från sida pekar vi just på vikten av attförbättra arbetsmiljön. Jag yrkar bifall tillreservation nr 9.Ett eventuellt medlemskap i kommer attinnebära förändringar, det är helt klart. Jag tillhördem som ser möjligheter med ett utvidgat Europaoch ett medlemskap i . Men jag ser också hotoch nackdelar. Här är det viktigt att vi lär oss mer.Jag är ännu inte lika övertygad som CharlotteCederschiöld om att vi vet hur lösningarna kommeratt se ut. Vi måste lära oss mer, vi måste få bättrekunskap. Vi tycker att det vore på sin plats att viskulle få ytterligare en arbetsgrupp som särskiltskall ägna sig åt hur jämställdhetsfrågorna kommeratt lösas och hur vi kommer att klarademokratifrågorna. Det här är ett krav som GunillaAndré och jag har i vår motion. Jag tycker attcentern har följt upp detta krav i utrikesutskottetsbehandling. I det här läget nöjer jag mig med det.Jag måste också få lägga mig i diskussionen om denhär miljonen och tycka till om den. Det är fråga omanmärkningsvärt litet pengar. Vi behöverytterligare kunskap. Varför inte använda kvinnorslust att skaffa sig mer kunskaper om just EG-frågorna? Varför inte tillsätta mer pengar förkvinnors särskilda projekt.Jag kan avslöja att centerkvinnorna har gjort enbred ansökan om ett gediget arbete som vi gärnavill genomföra. Jag tror att vår ansökan gäller ca400 000.Efter att ha lyssnat på dagens debatt gör jagtolkningen att vi bättre måste ta till varakvinnokraften i det svenska samhället. Då först fårvi en bättre kvalitet i livet. Jag kan verkligeninstämma i slutord. Det är då förstvi får ett bättre och en bättre värld.Fru talman! Jag ställer mig naturligtvis bakomcenterns samtliga reservationer i det härbetänkandet.Som slutord vill jag rikta följande citat av JohnSteinbeck till alla mina manliga kollegor:Förmågan att tänka annorlunda än i går skiljerden vise ifrån den envise.Anf. 89 ()replik:Fru talman! Jag förnekar inte de olika aspekternapå EG-medlemskapet och jag säger inte att det intefinns nackdelar. Men, , när mandiskuterar dessa frågor är man tvungen att försökata ställning. Man måste försöka veta vad man vill,annars kan man inte driva den politiskautvecklingen framåt. Väljer man att säga nej till EGär man faktiskt tvungen att svara på varifrån manskall ta de resurser som vi använder förvälfärden.