prot · GE09117 · 1991-05-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:117Torsdagen den 23 majKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 16 maj.2 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats den 22 majFöretogs till avgörande arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /91:AU17 (beträffande debatten idetta ärende, se prot. 116).Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU17Mom. 1 (förutsättningarna för jämställdhet)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot37 för reservation 2 av och . 96 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (arbetsvärdering)Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot72 för reservation 7 av m.fl.Mom. 7 (kvinnors arbetsmiljö)Först biträddes reservation 9 av med 54 röster mot 19för reservation 10 av . 221ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 201röster mot 52 för reservation 9 av . 43 ledamöter avstodfrån att rösta.Mom. 9 (kvinnors företagande och regional balans)Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot52 för reservation 11 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 22 (lagens tillämpningsområde)Först biträddes reservation 19 av Karl-ErikPersson med 23 röster mot 18 för reservation 20 avAnna . 255 ledamöter avstod frånatt rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 200röster mot 35 för reservation 19 av Karl-ErikPersson. 62 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 25 (arbetsmiljöer som domineras avarbetstagare av motsatt kön)Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot35 för reservation 23 av ochAnna . 27 (ökat antal kvinnor i maktpositioner)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot14 för reservation 25 av . 31 (kollektivavtal och dispositivitet)Först biträddes reservation 33 av KerstiJohansson med 52 röster mot 18 för reservation 34av . 224 ledamöter avstod från attrösta.Härefter biträddes reservation 33 av KerstiJohansson med 69 röster mot 36 för reservation 32av och . 192ledamöter avstod från att rösta.Därpå biträddes reservation 33 av 69 röster mot 53 för reservation 31 av AndersG Högmark m.fl. 174 ledamöter avstod från attrösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 135röster mot 71 för reservation 33 av KerstiJohansson. 90 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 39 (22 § jämställdhetslagen)Utskottets hemställan bifölls med 193 röster mot36 för reservation 47 av . 65ledamöter avstod från att rösta.Mom. 40 (påföljden för överträdelse avdiskrimineringsförbuden)Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot54 för reservation 49 av ochCharlotte . 49 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 46 (könssammansättningen i AD ijämställdhetsmål m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot19 för reservation 63 av . 70ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.3 § betänkande1990/91:UU18 NedrustningAnf. 1 ():Herr talman! Vi skall nu debattera Sverigessäkerhetspolitik. Nedrustningspolitiken är ju en delav den. Det gäller utrikesutskottets betänkandenr 18.Herr talman! I reservation nr 7 föreslår ochmiljöpartiet att en nordisk parlamentariskarbetsgrupp tillsätts för en kärnvapenfri zon. Densvenska står enhälligt bakom tanken påen kärnvapenfri zon i Norden.Ämbetsmannagruppen som har utrett det härunder är nu färdig med sin förstarapport, och utrikesministrarna har beslutat låtaden ''ingå som ett led i de säkerhetspolitiskaövervägandena i de respektive huvudstäderna''.Men det behövs ett brett politiskt stöd i de nordiskaländerna om tanken skall kunna förverkligas.Därför är det i hög grad lämpligt att nu tillsätta ennordisk parlamentarisk arbetsgrupp för attfördjupa analysen och kunna nå fram till ettgemensamt nordiskt förslag om en kärnvapenfrizon i Norden.I reservation nr 8 föreslår vi en skärpning avSveriges praxis när det gäller att ta emot flottbesökfrån atomvapenländer. En ny tanke är att Sverigeskulle kunna arbeta för synsättet att passage medkärnvapen ombord inte skall betraktas somoskadlig. Den skall därmed enligthavsrättskonventionen kräva samtligakuststaternas tillstånd.Herr talman! har centerpartietarbetat för att befria från denförlegade uppgiften att sprida kärnkraft övervärlden. Vi vidhåller kravet på ändring i IAEAsstadga i reservation nr 10.FNs generalförsamling tillsatte sittatomenergiorgan i när den allmännameningen var att kärnkraften var en oerhörtvärdefull energikälla, som hela världen måste fåtillgång till. Man ansåg att den var billig, säker ochouttömlig. Det här var . vetvi att man misstog sig grovt. Land efter landbeslutar sig för att avveckla kärnkraften, särskiltefter Tjernobylkatastrofen. Det senaste exempletär . Tidskriften rapporteradenyligen att kommer att avbryta arbetet påde fem reaktorer som är under byggnad. harde kostat motsvarande 50 miljarder svenskakronor, och kraftsbolagen får 35 miljarder iskadestånd. Man avbryter ändå byggandet av heladet nya kärnkraftprogram som man förut harbeslutat om.Det är inte rimligt att FN skall ha ett organ för attsprida en viss teknik, som dessutom är så allvarligtifrågasatt. Nästa gång får enrapport från bör ta initiativet till enstadgeändring.Herr talman! Vi behöver tänka över vårsäkerhetspolitik i en förändrad värld. Centerpartietföreslår en parlamentarisk utredning för attklargöra roll.Sedan det har staterna i olikainternationella fora, t.ex. i i , varituppdelade i väst och öst och i en tredje grupp.Sverige tillhör denna s.k. NN-grupp, dvs. neutraland non-allied states, neutrala och alliansfria stater.Där är majoriteten . Vi har satsatförhållandevis mycket sakkunskap och andraresurser. Vi har vunnit många förtroendeoch ibland kunnat medla mellan i- och u-länder.Man räknar med att av världens befolkningkommer att bo i en bit in på 2000-talet.De rika är en mycket liten minoritet påjorden, och majoriteten i FNs generalförsamlingutgörs av . Orsaken till att kunnatpåverka en del i FN-sammanhang beror, tror jag,just på att vi solidariserat oss med världensmajoritet, de fattiga länderna, och arbetat för enrättfärdigare världsordning.När nu väst och öst inte längre bekämpar varandrai skilda grupper håller samarbetsmönstret på attändras. Vi är egentligen tillbaka i grundkonflikten,den mellan rika och fattiga, nord--sydkonflikten.Sveriges neutralitetspolitik och vårt oberoende avstormaktsintressen har lika stor betydelsei dennasituation som under det . Vår neutralitetär ju sekelgammal och inget som vi uppfunnit efterandra världskriget.FN skapades en gång för fred med insikten att fredbara kan säkerställas på jorden om orättvisorna ochförtrycket undanröjs. har från första börjanmed stor entusiasm gått in för att arbeta för FNsideal.Nu har emellertid börjat ändra policy ochalltmer solidariserat sig med rikemanslägret, utanatt tagit ställning till detta.Internationella valutafonden bestämmer numera ekonomiska politik, understödd avVärldsbanken. Där handhas vårt agerande sedan1988 av , inte av UD. Det äralltså , och inteutrikesdepartementet, som utformar Sverigespolicy när det gäller skuldtyngda, fattiga länder.Sverige har accepterat ochValutafondens etnocentriskaöverförmyndigarmentalitet. Det är alltså intelängre fråga om utvecklingssamarbete mellanlikaberättigade stater.Jag ser ett otäckt mönster avteckna sig. När de rikaländernas ekonomiska intressen på olika ställen ivärlden hotas, kommer det alltid att finnas enSaddam att bekämpa, så att inte den rikavärldens överhöghet raseras.Sveriges självständiga och aktiva utrikespolitik ären tillgång. Vi har arbetat för en rättvisare världtillsammans med andra likasinnade länder, t.ex.Norden, , , och NyaZeeland. En säkerhetspolitisk utredning skulle taupp roll i detta nord--syd-perspektiv.Det finns också andra faktorer som hotar vårsäkerhet. Trots allt tal om livsmedelsöverskott ärEuropa den världsdel som importerar mestlivsmedel eller insatsvaror för att få fram livsmedel.World Watch Institute i uppger attvärldens s.k. spannmålsöverskott bara räcker idrygt . Rekordskörden fyllde bara pålagret med . Kornbodarna i sydvästraUSA brukas med icke uthålliga metoder så attgrundvattnet sjunker med per år.Miljöförstöringen omöjliggör på många hållproduktion av hälsosamma livsmedel. U-ländernakan i många fall behöva använda sin godajordbruksmark till egna livsmedel i stället för attexportera foder och mat till oss. Det finns alltså allanledning att fortsätta se livsmedelspolitikur säkerhetsperspektiv.I ''Vår gemensamma framtid'' frånden kommission som varordförande för, framhålls det att miljöförstöringenockså är ett hot mot världens säkerhet. Vi för ettkrig mot naturen genom att producera och hanteranaturresurserna på ett sätt som inte bygger påkunskap om naturens förutsättningar. Ekonomioch ekologi måste förenas för en bärkraftigutveckling.Industriländernas spektakulära välstånd åstadkomsmed produktionsmetoder som inte håller i längdenoch som inte är möjliga att kopiera för en majoritetav världens länder. Belastningen av föroreningarskulle bli för stor och naturresurserna skulleuttömmas. Ett exempel som brukar användas är,att om alla kineser köpte den typ av kylskåp som vianvänder och körde vår typ av bilar, skulleatmosfären skadas katastrofalt. Häri ligger storarisker för konflikter mellan och i-länder.Vi kan inte kräva ekologiskt ansvar av u-ländernaom vi inte är beredda att ta det själva.Omställningen till ett uthålligt produktionssätt ären inspirerande utmaning för industriländerna. Närvi sluter fred med naturen och börjaråteruppbyggnadsarbetet, kommer också ekonominatt blomstra. Nya investeringar behövs för attersätta de gamla, miljöförstörande systemen. Istället för att tjäna miljarder på vapen, skulleinvesterare få en konstruktiv och lönsam uppgift attplacera kapitalet i nya produktionssystem, somhushållar med resurser och inte skaparföroreningar eller avfall. Utmaningen är atttillverka på ett sådant sätt att resurserna räcker föralla. I stället för en linejär resurshantering somskapar avfall byggs en cyklisk resurshantering, därresurserna brukas, återbrukas och återförs tillnaturens kretslopp.Den säkerhetspolitiska utredningen somcenterpartiet föreslår skall ta upp alla dessa och fleraspekter som rör vår säkerhet i ett stortövergripande perspektiv.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillreservation nr 2.Anf. 2 ():Herr talman! Vi har vant oss vid att scenerna ochdebattklimatet skiftar snabbt när det gäller desäkerhetspolitiska perspektiven i världen. Mordetpå påminner oss om splittringen i denväldiga indiska nationen. Det gör även den svenskagisslan i Kashmir. Det avvecklinginnebar inte att roten till det onda i världenförsvann. Frånvaron av en ny ekonomiskvärldsordning består. Stormaktspolitik, förtryck,djupnande klassklyftor, flyktingproblem ochetniska konflikter rullar på.Öst--väst-konflikten och det framståralltmer som en avledare av de verkliga djuparekonfliktorsakerna i världen genom att aktivtstödde den koloniala frigörelsen ochantiimperialistiska krafter.När vi förde den förra nedrustningsdebatten fördrygt talade vi om den revolutionsom inträffat i med ochden tyska återföreningen, som just hade skett.Verkligheten ansågs ha överträffat drömmen. Ettnytt samarbetsklimat och en ny alleuropeisksäkerhets- och samarbetsordning skulle öppnadörrarna för ett fredens . Samarbetetmellan och med anledning av Iraksoccupation av antogs förstärka freden ochnedrustningen.I december och januari kände en del av oss här ikammaren nästan en känsla av jubel över att FN nuäntligen fungerade i och med att säkerhetsrådethade auktoriserat de militära insatserna i . Visom varnade för att kriget riskerade att skapa nyaproblem var mest som sparvar i tranedansen. Jagvill påstå att vissa av oss förutsågflyktingproblemen, de nya förföljelserna,civilbefolkningens lidanden, miljöförstörelsen iområdet och FNs identitetskris. Det framgår ocksåav protokoll.FNs handlingskraft när det gäller palestinier,kurder, cambodjaner, de svarta i ,timoreser m.fl. folk har inte förändrats nämnvärt iden nya världsordningen med bara en supermakt. Ifallet Cambodja kan man t.o.m. hävda attsupermakten tillsammans med och i skydd avFN är i färd med att hjälpa en av efterkrigstidensvärsta folkmordsregimer, de röda khmererna,tillbaka till makten. Den sortens stalinister passartydligen bra som USAs och ''bad guys'' idenna del av världen.I januari februari präglade våra censureradejournalister median såväl i hela västvärlden som ivårt land, och lyckan över det framgångsrikaGulfkriget var påtaglig. Media beskrev det klinisktrena och med sina smarta bomber.Nu vet vi att av de massivabombningarna av infrastruktur utfördes medsmarta bomber. Den raserade infrastrukturen ochmiljöförstöringen kommer att bidra till spridning avepidemier och andra sjukdomar, något somkommer att drabba civilbefolkningen i områdethårt.Nu kan också de tidningsartiklar om krigets baksidasom på grund av censuren inte fick tryckas underkriget, komma allmänheten till kännedom somspeciallitteratur. Efterfrågan på de smartabomberna ökar, och den amerikanskakrigsindustrin gör lysande affärer.Det fanns, enligt min mening, intellektuella påhögerkanten som inte visste hur mångaaraber som dog och som deklarerade att de intehade medkänsla för några andra än de allieradesfamiljer. Med araber fanns ingen medkänsla.Bilden av kriget fick en rasistisk prägel, somför mig förde tankarna tillbaka , även omdet var som liknades vid Hittler.Enligt undersökningar var opinionen i vårt land denmest krigspositiva i hela . Men , någramånader senare, har hyllningarna till krigshjältarnaebbat ut. möts vi inte längre av löpsedlar somtalar om härliga krig. Det har förhoppningsvisockså blivit en besk smak i munnen på en del avkrigsnaivisterna.Mellanösternkrisen lyfte upp EG-staternasförsvarspolitiska samarbete på dagordningen.Jacques Delors m.fl. talade om behovet aveuropeiska insatsstyrkor för att sättas in ikonflikthärdar. Den gamla alliansenVästeuropeiska unionen blåstes till liv och fickinformellt bli EGs militära instrument.Den fredens och stabilitetens organisation som EGansetts vara fick tydliga taggar utåt. Även inåt harbehovet av taggar aktualiserats. Förslaget omgemensamma insatsstyrkor också avsedda förEuropa har väckts. Bakgrunden torde vara de hotmot inbördeskrig som finns på , men ocksåandra etniska konflikter.Herr talman! Det finns fortfarande anledning attmed kraft hävda nödvändigheten att använda ickeväpnade metoder i konfliktlösningar och drivakampen för nedrustning vidare.Utvecklingen i och den därmedsammanhängande stagnationen inedrustningsprocessen har också något förändratbilden av möjligheterna till snabb nedrustning. Iutskottsbetänkandet skrivs också att de beslut omnedrustning som har fattats egentligen inteså mycket berör norra . Man kan t.o.m. ivissa avseenden tala om ökningar i vårt närområde.Jag kan inte finna annat än att det nu inom ESK-processen är rimligt att visa viljan att gå vidareockså med en minskning av den militärauppladdningen och förtroendeskapande åtgärder inorra . Självfallet måste detta ske iförhandlingar där alla europeiska staters intressentas till vara. Men just balansen inedrustningsprocessen borde medföra att turen nukommit till norra . För delbehandlar vi detta i reservation nr 4.För att påskynda tillkomsten av ett totaltprovstoppsavtal för kärnvapenprov är det viktigtatt avståndstagande från proven klargörsvid varje tillfälle. Detta understryker ocksåutskottet. Glädjande nog har avstått frånproven i under detta år, och vihoppas att man fortsätter med det.Sammanfattningsvis: Den katastrofala ekonomiskasituationen i världen, flyktingproblemen, deetniska konflikterna, miljöproblem samt depågående krigen borde göra det naturligt att vidsidan av den försvarspolitiska beredningen ocksågöra en övergripande säkerhetspolitisk utredning,som nämndes av föregående talare, BirgittaHambraeus. I en sådan borde förutsättningarna försåväl biståndspolitik som aktiv utrikespolitik,medlemskap i , handelspolitik ochsammanhängande problemområden analyseras.Detta behandlas i reservation nr 2, som jag ocksåyrkar bifall till.Ett led i att göra till ett kärnvapenfritthav vore enligt min mening att skärpa praxisen vidörlogsbesök med eventuellt kärnbestyckade fartygi enlighet med reservation nr 8.När det gäller FNs roll som bevarare av freden ärtonläget i utskottets betänkande nu betydligtannorlunda än vad tongångarna var i debatten somfördes . speglas FNs kris och deninternationella debatten om tillämpningen avresolutionerna på ett hyggligt sätt. Attutskottsmajoriteten ändå avstyrker vår att-sats omatt vi bör ge regeringen i uppdrag att initiera enkritisk debatt i syfte att stärka FN uppfattar vi somen markering att vi inte fått riktigt allt tillgodosett.Även det yrkandet borde ha kunnat besvarats tillstöd för en mer aktiv utrikespolitik. Vi har därföravgett reservation nr 11 i detta ärende.Herr talman! Härmed yrkar jag bifall tillreservation 2 och 11.Anf. 3 ():Herr talman! Vi lever i den mestmilitariserade tidsepoken i mänsklighetenshistoria. Vapenarsenalerna är ohyggliga. Det finnskärnvapenladdningar, kemiska och biologiskastridsmedel, raketer och robotar som kan förgöramänskligheten om. Det satsasofantliga summor på militärt försvar. Även spenderar enorma summor på vapen.Sedan 1960 har militärutgifterna ökat dubbelt såsnabbt per capita som inkomsten i enligtVärldsbankens årsapport från 1990.Alla vet vi att detta är kvalificerat globalt vansinneoch att vi nu står inför en stor utmaning. Vi måstegemensamt lösa hoten mot vår livsmiljö,ozonskiktets förtunning, förgiftat grundvatten,försurning, förorenade hav och riskerna förradioaktiva utsläpp. Vi människor har bara envärld, en moder jord.Det militära försvaret slukar energi, råvaror,markresurser och bidrar också till en gigantiskmiljöförstöring, där produktion, provning ochunderhåll av konventionella, kemiska samtbiologiska vapen och kärnvapen förorenar världensjord, vatten och luft med stora mängder gifter ochradioaktiva ämnen. De medel vi vill använda för attförsvara oss skapar i stället i sig nya hot mot frihetoch fred och miljö.Den omvälvning som skett under 1989 och 1990med demokratiprocessen i , Berlinmurensfall, det slut och ESK-processensresultat med reella truppnedskärningar har varitmycket positivt och skapat ett hoppfullt klimat förmilitär avrustning och fred. Trots de nyaoroshärdara som vi nu ser finns också nyamöjligheter till samarbete, och fredsprocessenfortsätter och måste fortsätta.Sveriges roll i det internationellanedrustningsarbetet kan bli än större om vi självavågar visa vägen till nedrustning och avveckling avvapenexporthandeln. Vi anser att aktiv svenskfredspolitik inte kan förenas med vapenexport.Vi har i vår partimotion framlagt ett tolvpunktsförslag till hur kan arbeta för en aktivarefredspolitik. Några av punkterna har mer utförligtföljts upp i andra motioner, t.ex. nedskärning avmilitärutgifterna och omstrukturering av försvarettill ett allsidigt social- och miljöförsvar, men ävenavveckling av vapenexporten. Jag skall gå in på endel av dessa tolv punkter, som också återfinns i vårareservationer.Vi måste slå vakt om och stärka neutralitetengenom att avstå från medlemskap i ett EG som tarallt fler steg i ritning mot en militär makt.I reservation 1 finns en redogörelse över vad somhar hänt sedan utskottet i november 1990förmodade att en militärpakt inom EG inte skullevinna gehör hos medlemsländerna.Vi tycker att den redogörelse avhändelseutvecklingen som finns i reservationenborde varit med i betänkandet. harFrankrike och lagt fram gemensamtförslag om en sammansmältning mellan WEU ochEG. presenterade ettkompromissförslag där det föreslås att skall ''agera gemensamt på denvärldspolitiska kartan''. Man menar att man skallsamordna vapenutveckling, vapenexport,nedrustning, FN-aktioner och handelsblockader.I traktatförslaget, artikel H, talas om att EG skalluppträda enat i internationella organisationer ochatt majoritetsbeslut skall kunna fattas. Vidare sägs''att medlemsländerna stödjer aktivt och utanförbehåll unionens utrikes- och säkerhetspolitikmed utgångspunkt i ömsesidig lojalitet ochsolidaritet''.Just sitter regeringen och deborgerliga partiledarna och diskuterar och tvistarom neutralitetsbegreppet, inför denmedlemsansökan som eventuellt skall kommainnan detta avslutas. Men vi här iriksdagen och det svenska folket står utanför dessaförhandlingar.Kan vi tro på att det beslöt den 12december 1990 fortfarande gäller, nämligen attSverige bör eftersträva att bli medlem i Europeiskagemenskapen med bibehållen neutralitetspolitik?Hur länge skall den text vi beslutar om i dettabetänkande under rubriken ''Svensk säkerhets- ochnedrustningspolitik'' gälla?I betänkandet sägs: ''säkerhetspolitikutformas väsentligen som ett samspel mellanutrikespolitiken och försvarspolitiken. Dess uppgiftär att bevara landets oberoende och i alla lägentrygga en nationell handlingsfrihet för att inom våragränser bevara och utveckla vårt samhälle eftervåra värderingar och därtill verka för internationellavspänning och en fredlig utveckling.'' Någonstansgår detta inte riktigt ihop.Vi måste vara mycket tydliga när det gäller vårneutralitetspolitik och vilken roll vi vill att Sverigeskall spela för fred och nedrustning.I reservation 3 tar vi upp deltagande imilitära FN-aktioner. Vi vill att skallfastslå att under inga omständigheter kantänka sig att skicka militär som har till uppgift attmedverka i krigsuppdrag. Vi vill också att Sverigeskall verka för att FN i första hand beivrar brott motFN-stadgan med fredliga medel.FNs anseende har skadats mycket svårt avGulfkriget -- det mänskliga lidandet förcivilbefolkningen, massmordet på kurderna, denenorma miljöförstöring som bidragittill -- och likväl sitter fortfarandevid makten.Freds- och miljöarbetet i , somBirgitta var inne på, bör stärkas, och vimenar att initiativ bör tas för att utvidga freds- ochmiljösamarbetet runt genom att få medalla Östersjöstater. Också engagemanget med enkärnvapenfri zon måste förstärkas. Den informellaparlamentariska kommitté som arbetar medfrågan bör enligt vår mening få en formellförankring, som också sägs i reservation 7 avcentern och . Den parlamentariskaarbetsgruppen skall ge en fördjupad analys somskall syfta till att gemensamt nordiskt förslag om enkärnvapenfri zon i kan läggas fram.Som ett led i den kärnvapenfria zonen krävs ocksåuttryckliga garantier för att kärnvapen inte finnsombord på gästande fartyg. som det skeren reduktion av landbaserade medeldistansmissilerhar betydelsen av sjöbaserade kärnvapen ökat. Föratt kunna upprätthålla en kärnvapenfri zon måste --med allt vad det innebär både sakligt ochsymboliskt -- avvisa alla flottbesök där maninte kan få garantier för att kärnvapen inte finnsombord.Greenpeace har i en rapport visat på att ett stortantal kärnvapenbestyckade fartyg sannolikt harbesökt . Vi anser att den rapporten måstetas på allvar. Det är hög tid att med skärpasäger ifrån att svensk lag om förbud mot att införakärnvapen på vårt territorium skall respekteras.I reservation 8 menar , ochmiljöpartiet att en åtgärd kunde vara att inte längrebetrakta passage genom territorialvatten medkärnvapen som oskadlig och att en passagerareskulle behöva samtliga kuststaters tillstånd.Naturligtvis kan man aldrig garantera att risken förolyckor är helt obefintlig. Så länge risken förolyckor finns kan man aldrig säga att en sådan härpassage är oskadlig.Den svenska medverkan i kärnvapenspridningenmåste upphöra. bidrar tillkärnteknologispridning genom NPT, icke-spridningsavtalet. Där vi förbundit oss att bidragatill den fortsatta utvecklingen av kärnenerginstillämpning för fredliga ändamål, som det står ifördragstexten.Men här i har vi efter en folkomröstningbeslutat att kärnkraften skall avvecklas. är faktiskt oförenligt med beslut.För trovärdighetens skull bör kräva enomformulering av texten enligt miljöpartietsreservation 9. Detta gäller likaså Sverigesmedlemskap i , där har accepteratkärnteknologins spridning i världen. Också härmåste kräva en omformulering av stadgan isyfte att göra den förenlig med beslutet om attavveckla kärnkraften.I budgetmotion har vi förordat ettgeneröst bidrag till fredsrörelsen.