prot · GF0940 · 1991-12-06 00:00:00 — Jag trorockså att statsrådet någonstans i sitt svar nämner attdet här faktiskt är eleverna som är experterna.Det ryms mer i begreppet massmediakunskap änvad som ges uttryck för både i svaret och idiskussionen. Sådana saker somproduktionsvillkor, marknadsföring, makt- ochägarförhållanden inom meidasfären och andramediapolitiska frågor tillhör sådant som ligger lägstpå listan enligt den undersökning jag tidigarenämnt. Det gäller på samtliga stadier. Vill vi ha merav den typen av medieundervisning, måste vi frånstatsmakternas sida agera. Det är jag alldelesövertygad om.För min del är det mycket viktigt att ocksåmedieundervisningen blir en del avdemokratiseringsarbetet i vårt samhälle. Yttersthandlar detta om att den yttrandefrihet som viskattar så högt i vårt samhälle inte får bli enyttrandefrihet enbart för dem som är besuttna ochhar möjlighet att ta till sig, utan för alla.Anf. 46 (m):Herr talman! Jag håller med om att det inte räckermed att vara allmänbildad för att klara av attundervisa på ett bra sätt i mediekunskap. Däremotvidhåller jag att alla lärare i något avseende skullekunna göra mera än vad de gör i dag.Tidningstryckarkonsten och det journalistiskaarbetet har ju funnits ganska länge.Jag säger inte detta som ett försvar för att vi inteskall höja kvaliteten på utbildning, läromedel ochannat. Men utifrån de resultat av undersökningarsom utförts, inte minst från en undersökning frånStockholms skolor, vilka visar hur oerhört litetundervisning eleverna får i mediekunskap, anserjag faktiskt att alla lärare skulle kunna göra litetmer med befintliga kunskaper. Det vore ett stegframåt om än långt ifrån tillräckligt utifrån deönskemål som och jag har,åtminstone sett mot bakgrund av den här typen avstatistiska undersökningar.Anf. 47 ():Herr talman! Som en liten slutkommentar kan jaginstämma i att tidningar oftast är det medium mananvänder i medieundervisning i skolan, och dettycker jag är mycket bra. Men jag vill återigen pekapå att ungdomars medieverksamhet rymmer såmycket mer än tidningar och mycket som vuxnainte har insikt i.Det är lätt att skylla på lärarna. Men lärarnabehöver också få det stöd som jag hoppas att de fåri en ny läroplan. Det kan också finnas skäl attpåpeka att det på detta område säkert finnsmöjlighet att i stor utsträckning ta hjälp avelevernas föräldrar. Där har vi yrkesutövare inommedievärlden. Inte minst bör vi ta till vara denkunskap som eleverna själva besitter på dettaområde.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1991/92:74 till socialförsäkringsutskottet6 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU12 Normgivningsfrågor m.m.Skatteutskottets betänkande1991/92:SkU5 Sänkning av mervärdeskatten påvissa varor och tjänsterJustitieutskottets betänkanden1991/92:JuU11 Tilläggsbudget I()1991/92:JuU12 Tilläggsbudget I()betänkanden1991/92:UU2 Mänskliga rättigheter1991/92:UU8 och den västeuropeiskaintegrationenSocialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU6 Vissa invandringsfrågorSocialutskottets betänkanden1991/92:SoU5 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor1991/92:SoU6 Hälso- och sjukvård1991/92:SoU7 Dopning1991/92:SoU13 Allmänna arvsfondenJordbruksutskottets betänkanden1991/92:JoU5 Jakt och viltvård m.m.1991/92:JoU7 Tilläggsbudget I till statsbudgeten förbudgetåret1991/92 ()betänkanden1991/92:NU12 Statlig garanti för ett lån till FörstaSparbanken1991/92:NU13 Tilläggsbudget I()1991/92:NU16 Ändringar i bankrörelselagenBostadsutskottets betänkande1991/92:BoU6 Fortsatt godtagande avbyggprodukter som godkänts i annat nordiskt land7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 5 december1991/92:68 av i (m) tilljustitieministern om den illegala handeln i Malmö:Sedan flera år tillbaka har polska medborgaredagligen idkat illegal handel i . Försäljningav kläder och prydnadsvaror har erhållit enomfattning som leder till att den utgör ett direkt hotmot etablerade företagare.Försäljning av sprit till minderåriga är allmäntförekommande. Saluförande av färska livsmedelhar stor omfattning och sker under förhållanden,som skulle stoppas av myndigheternaom någon etablerad butik skulle syssla med sammaverksamhet.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stoppaden illegala handeln i ?1991/92:69 av () till statsrådetAlf om bistånd till Etiopien:Etiopien befinner sig av politiskt förtryckoch inbördeskrig i ett övergångsskede mellandiktatur och demokrati.Landet är djupt sargat efter hårda och långa stridermellan regeringstrupper och olika befrielserörelser.Landets befolkning har dessutom drabbats avupprepade hungerkatastrofer.Sedan fall råder nu en skör fred i landet.Återuppbyggnadsbehoven är stora.Etiopien är äldsta mottagarland avbistånd. Kontakter genom olika kyrkors initiativinleddes redan i mitten av 1800-talet.Under senare år har biståndet till frysts pågrund av de brott mot mänskliga rättigheter sombegicks under Mengisturegimen.Biståndsministern har besökt föratt diskutera inriktning och omfattning av fortsattsvenskt bistånd.Jag vill därför fråga biståndsministern:1. Hur kommer det svenska biståndet attkanaliseras för att det skall komma hela landet tilldel, inkl. ?2. Hur kommer att agera för att denkommande folkomröstningen genomförs enligtgällande folkrättsliga principer?1991/92:70 av () tillkulturministern om medborgarskap och etnisktillhörighet:Invandrare och flyktingar som kommer till vårtland kategoriseras i regel på basis av vilket land devar medborgare i innan de kom till Sverige.Även efter att de fått permanent uppehållstillståndeller svenskt medborgarskap omtalas de som t.ex.turkar och jugoslaver i olika officiellasammanhang, fast de i själva verket språkligt ochetniskt sett är t.ex. assyrier, kurder, kroater elleralbaner. Detta upplevs som besvärligt t.ex. i frågaom resp. grupps utrymme i massmedia, dåprogramtid i invandrarprogram och liknande ejsällan grundas på missvisande statistik. Det gerockså den svenska allmänheten en missvisande bildav vilka kulturer som faktiskt ingår i och berikarden svenska samhällsmosaiken.Många säger sig också uppleva den officiellaterminologin som psykologiskt besvärande då denegna etniska gruppen så att säga ''försvinner''.Det bör noteras att diskrepansen mellanmedborgarskap och faktisk etnisk tillhörighet intesällan är intimt förknippade med skälen till attpersonerna i fråga över huvud taget blivitflyktningar.Hur ser kulturministern på möjligheten att ikommande proposition på invandrarområdetbehandla frågan om huruvida etnisk eller språkligtillhörighet i större utsträckning än nu skulle kunnautgöra grundvalen för kategoriseringen avinvandrare och flyktingar?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 5 december1991/92:249 av () till statsrådetGörel Thurdin om bevarande av runtHelsingborg:Banverket planerar att bygga Riksbangård Syd iSkåne med placering högst 50 minuters resväg fråntullstation. Den exakta lokaliseringen är ännu intefastställd.Enligt FAO är jordarna eller åkerarealen i världenklassade i en internationell skala, 1--10, allt efterderas produktionsförmåga av livsmedel. I Sverigefinns denna främst i där dendessutom har 10+ runt Helsingborg.På vilket sätt kommer statsrådet att agera för attgarantera att högproducerande jordbruksmark intekommer att nyttjas för denna anläggning?1991/92:250 av () tillnäringsministern om tillverkar och säljer vittkraftpapper för förpackningsändamål.Produktionen har legat på ca /år.ASSIs styrelse beslöt att kraftigt begränsaproduktionen genom att lägga ner enpappersmaskin. Detta bidrar direkt till att försämramöjligheten att få igen lönsamheten. Dennuvarande regeringen tillkännagav att man ämnadelägga ner Fortia innan styrelsen tog sitt beslut.Min fråga till näringsministern är:Har statsrådet påverkat nedläggningsbeslutetgenom att skapa en osäkerhet i ägarfrågan?1991/92:251 av till (s)utbildningsministern om kvinno- ochjämställdhetsforskningen:Forskningsrådsnämnden har ett samlat ansvarför att fördela särskilda forskningsmedel till ochbedriva information om kvinno- ochjämställdhetsforskning. Utbildningsministern harnu i pressmeddelande aviserat att han vidnedläggning av FRN tänker lägga ut dessa uppgifterpå olika händer inom högskolan och forskningen.Utbildningsministerns förslag skulle innebära ettbakslag i uppbyggnaden av kvinno- ochjämställdhetsforskningen. Genomförs förslagetsom det aviserats skulle medlen tillforskningsområdet splittras upp och en samladsatsning skulle omintetgöras. Detta skulle stridamot uttalade intentioner iforskningsbeslutet 1990.Har utbildningsministern över huvud tagetövervägt konsekvenserna för kvinno- ochjämställdhetsforskningen av sitt aviserade förslag?1991/92:252 av () till statsrådet om socialavgifterna och ideellaföreningar:Idrottsföreningar är befriade att betala socialaavgifter på ersättningar upp till ett halvt basbelopp,ca 16 000 kr.Andra ideella föreningar åtnjuter inte dennamöjlighet. De tvingas för småbelopp till ledare ochstyrelseledamöter betala sociala avgifter så fort detsammanlagda arvodet överstiger 1 000 kr.Någon rimlig förklaring till denna orättvisabehandling av övriga ideella föreningar har jag intekunnat hitta.Jag vill därför fråga statsrådet vad regeringen avsergöra för att skapa rättvisa och lika villkor för allatyper av ideella föreningar?1991/92:253 av () till statsministernom förtroendet för regeringens säkerhetspolitik:Carl Bildt uttalar sig i den 4december 1991 om general på ettsätt som inte anstår en statsminister: ''Jag har ingenanledning att bedriva polemik mot en pensioneradoch något förvirrad general''. Björeman har heltkorrekt pekat på att före valetutlovade mycket stora ökningar avförsvarsanslagen, senast genom (ca30 miljarder) , i brev till några tusenförsvarsanställda i och inte ''internt''som statsministern påstår.Anser statsministern att han genom att föradebatten på detta sätt ökar förtroendet förregeringens säkerhetspolitik och det svenskaförsvaret?1991/92:254 av () tillarbetsmarknadsministern om sysselsättningen iÖrnsköldsvik:Sysselsättningssituationen inom Örnsköldsvikskommun är mycket allvarlig. harnärmare 2 000 arbetstillfällen försvunnit. Till dettaskall läggas att 1 300 varsel lagts under det senasteåret, varav 1 000 fullföljts. Arbetsförmedlingenväntar ytterligare varsel.Situationen i är inte någontillfällig sysselsättningskris utan präglas av merdjupgående strukturella problem.För att underlätta etablering av nya företag krävsatt i sin helhet inplacerasinom stödområde 2.Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför:Har regeringen för avsikt att tillfälligt inplacerasamtliga församlingar i kommuninom stödområde 2?1991/92:255 av () tillarbetsmarknadsministern om problemen i Kalixoch östra har besökt och bådemuntligen och skriftligen informerats om deproblem som kommunen och den östra länsdelendrabbats av. Mot den bakgrunden avstår jag från attbeskriva situationen.Kommunen har tillsammans med ,länsarbetsnämnden, utvecklingsfonden och lokalanäringslivet m.fl. gjort en genomgång av vilkaextraordinära insatser som behövs för att möta destora problem som uppstått. Det handlar om såvälarbetsmarknadspolitiska åtgärder somnäringslivsbefrämjande åtgärder.Med anledning av detta vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Är statsrådet beredd att anslå de medel somerfordras för extraordinära insatser i ochöstra ?1991/92:256 av () till statsrådetBo Könberg om pensionstillskott:Pensionstillskott är ett tillägg till ålderspensionen,som kan utgå under vissa förutsättningar. När ATPinfördes beslöts också, att man skulle kunnabegära undantag från att vara med i ATP-systemet.Denna möjlighet är borttagen.Det har senare visat sig att mångaundantagandepensionärer lever under mycketknappa förhållanden eftersom de även går misteom pensionstillskott och KBT. Under vårriksdagenbeslöts därför att ävenundantagandespensionärerna skall fåpensionstillskott. Detta beslut påverkar ävenberäkningen av KBT och hustrutillägg.Detta beslut gäller uppenbarligen endast dem sombegärt undantagande. Det finns dock personer sominte begärt undantagande men inte heller betalat insina avgifter. Avgiften har oftast inte betalatsberoende på knappa ekonomiska förhållanden. Deomfattas enligt uppgift inte av de nyabestämmelserna om rätten till pensionstillskott.Det förefaller konstigt att göra skillnad på personersom faktiskt begärde undantagande och dem sominte begärde det men ändå av olika anledningar intebetalat sina avgifter.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet:Avser statsrådet ta initiativ till att även de som intebegärde undantagande men inte heller betala sinaavgifter skall få rätt till pensionstillskott?1991/92:257 av () till statsrådetBo Lundgren om kostnaderna för drift ochunderhåll av slott m.m.:I samband med skatteomläggningen upphördemöjligheterna för ägarna att dra av kostnader förunderhåll och drift av kulturhistoriskt värdefullaherrgårdar och slott.Detta riskerar att få negativa ekonomiskaoch kulturhistoriska konsekvenser och grundasuppenbarligen på ett synsätt att en huvudbyggnadendast skall ses som en privatbostad och varsunderhåll och drift skall bekostas medinkomstbeskattade medel.Avser regeringen att återinföra avdragsrätt förkostnader av drift och underhåll av kulturhistorisktvärdefulla herrgårdar och slott.1991/92:258 av () tillkommunikationsministern om portot förföreningar:Posten avskaffar det speciellaporto som funnits för föreningsbrev. Det medförstora ekonomiska påfrestningar för mångaföreningar som möjligtvis med undantag för de iStockholmsregionen inte har några alternativ attvända sig till. För att dämpa dessa effekter harposten instiftat ett system som skall göra attföreningarna kan få återbäring på portot. I ställetför att som frankera med ett lägre portouppmanas föreningslivet att:q Märka breven med avsändare och ett B.q Frankera breven med fullt ekonomibrevsporto,4:60 kr.q Lämna in breven och följesedeln i kassan påpostkontoret tillsammans med föreningensabonnemangskort.q Skicka in följesedlarna till posten varjehalvårsskifte, så kommer pengarna på posten.Det nya systemet skall alltså inte ha någonekonomisk påverkan för föreningslivet, menhanteringen har byråkratiserats avsevärt.Vilka besparingar eller rationaliseringsvinsterförväntas av att posten avskaffar föreningsportotmen inrättar ett system som skall lämnaföreningslivet ekonomiskt opåverkat?1991/92:259 av () tillutbildningsministern om lärarutbildningen:Sedan 1988 finns en ny lärarutbildning förgrundskolan. Utbildningen är mycket uppskattadav de lärarstuderande och lärarutbildarna. Storaförväntningar riktas mot de lärare som går ut iarbetet med en ny utbildning direkt inriktad motgrundskolan.I regeringsförklaringen sägs dock att en ny parallelllärarutbildning skall införas.Jag vill mot bakgrund av detta frågautbildningsministern:Var i utbildningssamhället finns det krav pååtergång till ämneslärarutbildning och vilka behov igrundskolan skulle en sådan utbildning svara emot?1991/92:260 av () till statsrådetBeatrice om statens institut förhandikappfrågor:Flera handikapporganisationer uttrycker stor oroför bristfälliga budgetanslag till statens institut förhandikappfrågor i skolan (). nybildades ianslutning till förändringen av den centralamyndighetsorganisationen för skolan.Den 8 oktober 1991 lämnade myndigheten inhemställan om ökning av anslaget förverksamheten under innevarande år med drygt 18miljoner kr.Bakgrunden var kostnader för igångsättning avverksamheten, samt rese- ochförvaltningskostnader i en decentraliseradorganisation. Några medel anslogs inte i höstenstilläggsproposition. Härigenom har myndighetenhamnat i en mycket svår situation, där risken äruppenbar att konsulentorganisationen och stödettill de handikappade barnen kommer i kläm.Är skolministern beredd att föreslå åtgärder, sommöjliggör för att bedriva sittarbete utan allvarliga indragningar av angelägenverksamhet?1991/92:261 av (nyd) till statsrådetAlf om biståndet till Zambia:Trots massiva biståndsinsatser har flertaletafrikanska stater blivit fattigare och fattigare.Skuldsituationen blir allt värre för de afrikanskastaterna och krav reses på att i-länderna skall börjaavskriva sina fordringar.Information om grov korruption iutvecklingsländer når oss då och då. nås vi avuppgifter om omfattande korruption i det svenskaprogramlandet . Dess förre presidentKaunda påstås ha överfört tillegna bankkonton i . Han lär dessutom ägahotell på och företag i . haren av de största skuldbördorna per capita i helavärlden -- utlandsskulden uppgår till drygt 8miljarder dollar. Kaundas utländska tillgångarborde utnyttjas för att reducera Zambiasskuldbörda.Om svenska skattebetalares pengar går tillafrikanska presidenters egna bankkonton måste vireagera kraftfullt. Vi ska visa mottagarländerna attvi inte kommer att fortsätta dela ut miljontalskronor om pengarna inte används till de ändamål viavsett. är förmodligen bara toppen på ettisberg av korrumperade regimer som försnillarbiståndspengar.Min fråga är:Kommer att omgående genomföraoch finansiera en undersökning huruvida zambiskatillgångar överförts olagligt till tidigarepresident?1991/92:262 av () till statsrådet om den psykiatriska vården:Avinstitutionaliseringen inom främst denpsykiatriska vården går allt snabbare. ÄDEL-reformen har påskyndat denna utveckling. Genomdetta avhänder sig kommuner och landstingvårdresurser inte minst inom den enskildavårdsektorn och minskar därmed tillgång till godvård för de enskilda människorna.Den nuvarande utvecklingen har gett skrämmandekonsekvenser i form av t.ex. psykiskt sjuka somtvingas bo ensamma trots att de inte klarar detta.Mot denna bakgrund är min fråga:Vilka planer har regeringen för att skapa flexibla,individanpassade lösningar inom den psykiatriskavården?1991/92:263 av () tillutbildningsministern om studenternasbostadssituation:Läget på studentbostadsmarknaden har avsevärtförsämrats. Det är allvarligt. En bra bostad, tillrimlig kostnad, i en god studiemiljö är viktigaförutsättningar för ett gott studieresultat.Jag vill därför fråga statsrådet:Vilka aktiva åtgärder avser regeringen att vidtagaför att förbättra bostadssituationen förstudenterna?1991/92:264 av () tillkulturministern om konstnärlig utsmyckning avbostadsområden:Sedan några år är det möjligt att erhålla bidrag tillkonstnärlig utsmyckning av bostadsområden.Bidrag lämnas av kostnaden förutsmyckningen, dock med högst . Bidragsramen för innevarandebudgetår är 15 milj. kr. Ramen förbrukades heltredan under budgetårets första kvartal. Många avansökningarna fick avvisas. Det är i många fallmöjligt att, om tillräckliga medel finns, låta deprojekt som dessa ansökningar representerarsnabbt komma till utförande.Kulturministern har i något sammanhang sagt attdet även i ett samhällsekonomiskt brydsamt lägebör finnas pengar för kulturen. Det nu diskuteradebidraget ger arbete åt många konstnärer samtidigtsom kulturen förs ut till våra bostadsområden.Med hänvisning till det nu anförda vill jag ställaföljande fråga till kulturministern:Ämnar regeringen förelägga förslag omökad bidragsram så att inneliggande projekt omkonstnärlig utsmyckning kan komma till utförandeunder innevarande budgetår?1991/92:265 av () tillsocialministern om och bostadsbidragen:Det statliga driver enkampanj som uppmanar människor ''med låginkomst och hög hyra'' att söka bostadsbidrag hossin kommun.I regeringsförklaringen sägs att de offentligautgifterna skall minska som andel av landetssamlade produktion. Besparingar påkommunsektorn med 5--haraviserats. Ett mycket viktigt sätt att minska deoffentliga utgifterna är att minska befolkningensbidragsberoende och att göra det möjligt för ettstörre antal att leva på sin lön. Att då gåut och öppet göra reklam för olika bidragssystemrimmar illa med den uttalade målsättningen attminska de offentliga utgifterna.Anser statsrådet att för få medborgare är beroendeav bostadsbidrag för att klara av hyran?1991/92:266 av () till statsrådet om avskaffande av den s.k. flyttskatten:I reservation till skatteutskottets betänkande1990/91:SkU17, justerat , anfördenuvarande statsrådet () följande omreavinstbeskattningen på bostäder.Bostäder träffas inte bara av löpande beskattning iform av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt utanockså av realisationsvinstbeskattning vidförsäljning. Skatten kallas ofta flyttskatt, eftersomden drabbar den som säljer en bostad för att flyttatill en annan. Skattens destruktiva effekter drabbart.ex. barnfamiljer som behöver ett större hus ochpersoner som vill ta anställning på annan ort. Enligtvår uppfattning måste dessa orättvisor elimineras.Hela systemet för beskattning av realisationsvinstervid försäljning av bostäder bör bli föremål för ensärskild utredning. Därvid bör strävan vara attavskaffa flyttskatten. Hur detta tekniskt skallutformas bör övervägas i samband med engenomgripande översyn av helakapitalvinstbeskattningen.Med hänvisning till det nu anförda vill jag ställaföljande fråga till statsrådet föreläggs förslag om ''flyttskattens''avskaffande?1991/92:267 av () till statsrådet om bostadsfinansieringen:Proposition 1991/92:56 har rubriken ''Ombostadsbyggandets finansiering , m.m''. Ipropositionen föreslås bl.a. att det s.k.räntelånesystemet som skulle införts vid årsskiftet1991--1992 inte införs. Förslag om en långsiktigförändring av bostadsfinansieringen skall enligtpropositionen läggas fram under år 1992.Regeringens avsikt är förmodligen att inom ramenför en särskild översyn uppdra åt en utredare attlägga fram förslag till ett nyttbostadsfinansieringssystem. Ett sådant förslagmåste rimligen remissbehandlas innan det föreläggsriksdagen. Det kan på goda grunder hävdas att ettriksdagens beslut i frågan då tidigast kommer attkunna fattas eller medikraftträdande, enligt regeringens uppfattning, den1 . Om denna farhåga besannaskommer liksom idecember 1991 att fatta beslut som skall träda ikraft efter beslutet. Det är viktigt medstabila och långsiktiga spelregler förbostadsbyggandet. Klarläggande behövs.Med hänvisning till det ovan anförda vill jag tillstatsrådet ställa följande fråga:Avser regeringen förelägga förslag omatt de av beslutadereglerna om bostadsfinansieringen skall gälla bådeår 1992 och ?1991/92:268 av () tillmiljöministern om ekokommunprojektet:De grundläggande miljöproblemen kan bara lösasom ett kretsloppstänkande får genomslag påsamhällets alla nivåer. Arbetet måste spänna övermånga sektorer. Gränsen mellan myndigheter,kommuner, lokalt och centralt, måste överskridas.Ekokommunprojektet är ett sådant tvärsektorielltprojekt. Men just därför passar det inte in igällande beslutsordningar och reglementen. Dennaunika verksamhet måste ges möjlighet att fortsättaoch utvecklas.Den nya regeringens strävan att strama åt budgetenoch ge skattelättnader åthöginkomsttagare väcker farhågor om att sådanaangelägna verksamheter somEkokommunprojektet får stryka på foten.Jag vill därför fråga miljöministern:Avser regeringen vidta åtgärder för att säkraEkokommunprojektets möjligheter att utvecklas?1991/92:269 av () till miljöministernom högsvavliga restoljor:Vid produktion av bensin och andra lättflyktigaprodukter vid raffinaderier uppstår högsvavligarestoljor som inte får förbrännas i vårt land. Dessaoljor exporteras till . Vidförbränningen där produceras svaveldioxid sombidrar till försurningen även i vårt land. Medinförande av miljöavgifter och en mer restriktivmiljöpolitik i EG-området torde det bli svårt försvenska raffinaderier att exportera dessa restoljor.Jag vill med anledning av ovanstående frågamiljöministern:Har regeringen någon plan för hur detta problemskall hanteras?1991/92:270 av () tillförsvarsministern om familjebidragen tillvärnpliktiga:Riksdagen har beslutat om regler för ersättningartill dem som tjänstgör inom totalförsvaret.