prot · GE0974 · 1991-03-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:74Fredagen den 8 mars 1990Kl. 14.00--14.021 § Återkallelse av motionerFörste vice talmannen meddelade att MagnusPersson (s) och () i skrivelse den21 februari återkallat den av dem väckta motionen1990/91:Kr306 Stöd till länsmuseerna.Vidare hade () i skrivelse den 7mars återkallat den av honom m.fl. väcktamotionen 1990/91:Bo21 med anledning avproposition 1990/91:92 Förslag till nybostadsrättslag, m.m.Förste vice talmannen anmälde att hon avskrivitdessa motioner.Skrivelserna lades till handlingarna.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:120 till socialutskottetMotionerna1990/91:Sk50 och Sk51 till skatteutskottet1990/91:L17 och L18 till lagutskottet1990/91:N17 till näringsutskottet3 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:116 En gemensam nordisk arbetsmarknadför personer med högre utbildning.Konstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU31 och dess myndigheter.Finansutskottets betänkande1990/91:FiU20 Den ekonomiska politiken ochbudgetregleringen.Justitieutskottets betänkande1990/91:JuU11 betänkande1990/91:LU16 Ideella föreningar.Kulturutskottets betänkande1990/91:KrU14 Stöd till trossamfund m.m.Jordbruksutskottets betänkanden1990/91:JoU18 Djurskydd m.m.1990/91:JoU20 Djurförsök m.m.Näringsutskottets betänkanden1990/91:NU21 Bidrag mot royalty.1990/91:NU22 ochstatens pris- och konkurrensverk.4 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellation framställtsden 7 mars1990/91:162 av () tillutrikesministern om kidnappade barn medutländska pappor:I finns ganska många svenska kvinnorsom fått sina barn kidnappade av barnens utländskapappor. Trots att svenska domstolar tilldömtkvinnan vårdnaden, så finns det nu alltför mångafall där mannen tagit barnen och lämnat dem i sinahemländer. Kvinnorna har mycket små chanser attåterfå vårdnaden om barnen, många har inte ensnågon möjlighet att träffa barnen. Ett vanligtmönster tycks vara att männen lämnar barnen i sinahemländer till släktingar eller andra, menåtervänder sedan själva till för att bo här.De här fallen är mycket tragiska. Naturligtvis är detockså svårt för svenska myndigheter att få andraländer att lämna tillbaka barnen. måsteSverige göra allt vi kan för att lindra de härfamiljetragedierna. Hitintills upplever de svenskakvinnor som utsatts för detta att stödet från svenskamyndigheter inte varit tillräckligt aktivt.Det finns många svåra frågor förknippade med dehär ärendena. Vissa av dessa frågor är ändå sådanasom svenska myndigheter faktiskt kan göranågonting åt.Många av de här männen som har begått brottenligt svensk lag genom att röva bort barnen till ettannat land, får fortfarande vistas i . För attutvisas ur krävs att brottet är grovt. Minuppfattning är att det är ett grovt brott att röva bortbarnen från sin mor.Flera av de här utländska männen har ocksåbeviljats svenskt medborgarskap, efter att de rövatbort barnen och fört dem ur riket. Det kan inte vararimligt att svenskt medborgarskap beviljas när debegått ett sådant, i mitt tycke, mycket grovt brott.Flera av de berörda kvinnorna har berättat att depå grund av ekonomiska skäl inte har någonmöjlighet att besöka sina barn kontinuerligt, ävenom fadern tillåter det. Eftersom barn förändrasmycket snabbt, glömmer språket, kan få felaktigaförställningar om sin mor etc. är det viktigt med enregelbunden kontakt. Det måste vara möjligt att gedessa kvinnor ett ekonomiskt bistånd för att deskall kunna upprätthålla kontakten med barnen. Inågra fall har socialbidrag betalats ut ,efter lång och ingående prövning. Men förståelsenför de här problemen är inte alltid tillräckligt stor.Det borde vara dags för regeringen att se över vilkamöjligheter som kan finnas för att de här kvinnornalättare skall kunna få ekonomiskt bistånd.Kvinnorna det gäller kommer i kontakt med mångamyndigheter i sin förtvivlade jakt efter sina barn.Förståelsen och kunskapen kring den djupaproblematik som kvinnorna lever med är oftaalltför ringa. Det finns därför anledning attinformation och utbildning till olika myndighetersätts i gång för att lättare kunna hjälpa den härgruppen. I vissa avseenden räcker mer kunskap, iandra fall är det förändrad lagstiftning som krävs.När frågorna om kvinnomisshandel äntligen sattes på den politiska dagordningen,så ledde det till många åtgärder, både av social ochlagstiftningskaraktär från samhällets sida. De härkvinnorna kan inte längre ensamma bära på sinförtvivlan, utan att samhället på ett aktivt sättförsöker stödja dem. är det för regeringenatt sätta de här frågorna på dagordningen.Det är också viktigt att regeringen tar initiativ tillförnyade konventioner med andra länder i dessaärenden. Förutom själva grundfrågan omvårdnaden, så är det viktigt är det skapaskonventioner kring umgängesrätt, så att kvinnornaåtminstone ges en möjlighet att träffa barnenensamma. Flera kvinnor har vittnat omsvårigheterna att få vara med barnen ensamma, omde nu kommit så långt att de alls får träffa dem.Kring umgängesrätten borde det vara möjligt attträffa avtal med andra länder.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågautrikesministern:Är utrikesministern beredd att ta förnyade initiativmed berörda länder för att skriva konventioner omvårdnad och umgänge?Är utrikesministern beredd att utvisa de utländskamedborgare som rövat bort barnen?Är utrikesministern beredd att ändra lagen så attsvenskt medborgarskap inte skall kunna beviljasnär man brutit mot lagen och rövat bort barnen?Är utrikesministern beredd att verka för attsvenska myndigheter ger de här kvinnorna allt stöd,både socialt, juridiskt och ekonomiskt?5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 7 mars1990/91:453 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om förläggningen av flyktingbarn:Efter att ha sett hur illa ett av landetsflyktingförläggningar fungerar, med nedslitnatrånga lokaler, med många i varje rum, med barnsom inte har möjlighet att röra sig fritt etc., så anserjag att inte följer FNs konvention ombarnets rättigheter. En konvention som viundertecknat. Den standard som vi erbjuderflyktingbarnen är ibland långt under den standardsom vi anser ska finnas för att barn ska gesförutsättningar till en god fysisk, psykisk, andlig,moralisk och social utveckling.Min fråga är: Vilken levnadsstandard anserinvandrarministern att ett flyktingbarn ska ha iSverige?1990/91:454 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om förordnade av god man förföräldralösa flyktingbarn:För att skydda minderåriga som inte har sinaföräldrar tillgängliga så finns möjligheten attförordna en god man för barnet. Det händer nu attensamma flyktingbarn får vara i landet mångamånader utan att få någon god man. Enligtrekommendationer ska detta göras i särskildordning så fort polisen anmält att ett ensamt barnkommit till landet. Dessa rekommendationer följsinte.Min fråga är: Vad kommer invandrarministern attgöra för att underåriga som inte har någonrättsförmåga får en god man som kan vårda barnetsangelägenheter?1990/91:455 av () tillbostadsministern om idrottsrörelsens ekonomiskavillkor:I en interpellation, daterad ,ställd till idrottsminister , har jagefterfrågat om statsrådet är beredd att medverkatill att ge idrottsföreningar avdragsrätt för ingåendemoms. Frågan om en utredning om de ideellaföreningarnas avgifts- och skattesituation har ocksåaktualiserats i interpellationen.Interpellationen var ställd till idrottsministern motbakgrund av hans uttalanden om föreningarsmöjligheter att genom olika manövrar undgåbeskattning. Statsrådet har bl.a. anvisat bildandetav ekonomiska föreningar som en för föreningsliveti detta avseende framkomlig väg.Jag har erfarit att interpellationen överlämnatstill biträdande finansministen för besvarande. Motbakgrund härav och mot bakgrund av att deåtgärder som idrottsministern uttalat sig för harifrågasatts och dessutom liknar skatteplanering --något som man vanligtvis inte förknippar medideella föreningars verksamhet, vill jag ställaföljande fråga till idrottsministern:Står de av idrottsministern föreslagna åtgärderna iöverensstämmelse med nu gällandeskattelagstiftning?1990/91:456 av () till statsrådetMargot om stödet tillkonsumentorganisationerna:Vart tog stödet till konsumentorganisationernavägen?Riksdagen biföll , i samband med detlivsmedelspolitiska beslutet, delvis en motion frånvänsterpartiet om ekonomiskt stöd tillkonsumentorganisationer. Syftet var att ökamöjligheterna att i omställningsperioden bevakakonsumenterna intressen.Beloppet . var litet i förhållande tillbehovet och i jämförelse med de belopp somsatsades på omställningen i övrigt, men det var enbörjan. Det dröjde länge innan konsumentverketbörjade fördela pengarna. visar det sig att de tillstörsta delen går till stora institutionaliserade ochekonomiskt välförsedda organisationer, som bordeha engagerat sig på eget initiativ och med egnamedel för länge sedan.Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Avserregeringen vidta åtgärder för att öka ideellakonsumentorganisationers möjligheter att isamband med den nya livsmedelspolitiken bevakakonsumenternas intressen?den 8 mars1990/91:457 av () tillmiljöministern om miljösamarbetet med Lettland:Riksdagen beslutade om ett ekonomiskt stödtill , och . Stödet skallenligt beslutet bl.a. inriktas på att hjälpa till medfinansieringen av nödvändiga miljöåtgärder. Stödetkanaliseras via UD.Centern ansåg att bättre effektivitet i stödet skulleuppnås om miljösamarbetet kanaliserats viamyndigheter som redan arbetar med miljöfrågor.Enligt företrädare för det lettiska parlamentetstartade samarbetet mellan och Sverigebra. Tyvärr anser man nu att den svenskaregeringen tappat tempo i miljösamarbetet.Miljösituationen kräver snabba insatser. Det ärdärför nödvändigt att regeringen gör stora insatserför att snabba på hjälpinsatserna.Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för attsnabbt fullfölja den beslutade hjälpen påmiljöområdet till ?1990/91:458 av () tillindustriministern om småföretagens behov avbankkrediter:Småföretagen är näringslivets ryggrad och framtid.Det är dessa företag som skall växa och tryggasysselsättningen. På områden som innovationer,produktutveckling och ny teknik spelar de mindreföretagen en betydande roll.Bankernas kreditgivning till småföretagen är viktigför att de skall kunna utvecklas. Den stramarehållning som bankerna nu uppvisar motsmåföretagen inger därför oro.Med anledning av detta vill jag till industriministernställa följande fråga:Vilka åtgärder avser industriminister vidta för atttrygga småföretagens behov av bankkrediter?1990/91:459 av () till statsrådetAnita om ett eventuellt avtal med EG inomjordbruksområdet:I utrikeshandelsministerns information om EES-förhandlingarna anfördes bl.a. följande: ''Inomramen för en tillfredsställande helhetslösning somockså beaktar offensiva intressen -- bl.a.vad gäller livsmedelsprodukter -- kan ytterligareliberaliseringar aktualiseras. ''Jag vill med anledning av detta frågautrikeshandelsministern:Förbereder den ett bilateraltavtal med EG inom jordbruksområdet i anslutningtill ett , med syfte att försämra detsvenska gränsskyddet och vad omfattar i så fallöverläggningarna?1990/91:460 av () till statsrådetGöran om studiestödorganisationen:Efter förslag från regeringen godkände ivåras riktlinjerna för en successiv övergång till enorganisation med en sammanhållenlänsstudiestödsnämnd i varje län samtbemyndigade också regeringen att vidta deförberedelseåtgärder som behövs för att kunnagenomföra omorganisationen.Jag upplever dock att processen har bromsats upp.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att denav godkända omorganisationen avstudiestödsorganisationen skall fullföljas?1990/91:461 av () tillsocialministern om pensionstillägg för föräldrarsom vårdat handikappat barn:Fr.o.m. utgår ett särskiltpensionstillägg till de föräldrar som avsått från förvärvsarbete föratt vårda handikappat barn. På grund härav har deinte kunnat erhålla några ATP-poäng.I SFS 90:773 av anges de kriteriersom skall vara uppfyllda för att särskiltpensionstillägg skall utgå. För att få detta skall manbl.a. ha vårdat sitt handikappade barn i minst tio år.Det handikappade barnet skall ha uppburit såvälförtidspension som handikappersättning. Vidareskall hänsyn tas till om barnet har tillbringat tid iskolan m.m.Reglerna för att erhålla det särskildapensionstillägget har vist sig vara mycket snäva.Många som vårdat handikappat barn och trott sigkunna erhålla det särskilda pensionstillägget fårbesvikna konstatera att denna reform ej gäller dem.Föräldrar som vårdar handikappade barn utför enstortartad insats. De har rätt att kräva samhälletsstöd. Det särskilda pensionstillägget utmålades avden socialdemokratiska regeringen som en storförbättring. Föräldrar till handikappade barn kaninstämma häri.Jag vill därför ställa följande fråga tillsocialministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attmöjliggöra för förälder som vårdat handikappatbarn att lättare erhålla särskilt pensionstillägg?6 § Kammaren åtskildes kl 14.02.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.