prot · GE0970 · 1991-03-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:70Måndagen den 4 marsKl. 15.00--15.021 § Justering av protkollJusterades protokollen för den 18, 19, 20, 21 och 22februari.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:82 yrkande 16 till kulturutskottetpropositionen i övrigt till utbildningsutskottet1990/91:85 till utbildningsutskottet1990/91:93 till socialutskottet1990/91:98 till justitieutskottet1990/91:99 till jordbruksutskottet1990/91:102 till försvarsutskottet1990/91:106 till lagutskottet1990/91:108 till socialförsäkringsutskottet1990/91:109 och 110 till bostadsutskottet1990/91:113 till arbtsmarknadsutskottet3 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:111 Sekretess inom och mellanmyndigheter på vårdområdet m.m.1990/91:112 Brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland och Schweiz1990/91:114 Vissa tillsynsfrågor enligt vattenlagenRedogörelse1990/91:6 Styrelsens för stiftelsen berättelse över fondens verksameheoch förvaltning under år 1990Konstitutionsutskottets betänkanden1990/91:24 Ändring i övergångsbestämmelserna tillregeringsformen1990/91:25 Kungliga hov- och slottsstaterna1990/91:26 Anslag till datainspektionen1990/91:27 Stöd till politiska partier1990/91:28 Anslag till allmänna val1990/91:6 Beredskapsbudget för totalförsvaretscivila delSocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:10 Socialavgifter för vissa idrottsutövareSocialutskottets betänkanden1990/91:10 Användning av genteknik på människa,m.m.1990/91:11 Vissa frågor om äldre och handikappadeKulturutskottets betänkanden1990/91:10 Registrering och dokumentation av destatliga museernas samlingar1990/91:11 Arkeologifrågor1990/91:12 19981990/91:13 Anslag till medlemskap i betänkanden1990/91:11 Anslag tillKommunikationsdepartementet m.m1990/91:12 Anslag till , SGI och Statenshaverikommission1990/91:13 Vissa anslag till postverket4 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 22 februari1990/91:158 av () tillutbildningsministern om socionomutbildningen:Problem med ekonomin ger ofta upphov till socialaproblem och omvänt. Många människor fårpsykiska besvär eller missbruksproblem på grundav en pressad ekonomisk situation. Inte sällantvingas dessa söka hjälp hos . Storasamhälleliga resurser tas i anspråk för utredningoch utbetalning av bidrag. Ofta tas även vårdensresurser i anspråk. Den hjälp som erbjuds inomsocialtjänsten kommer också i ett sent skede.Problemen har då redan blivit mycket svåra ochakuta.Allt fler svenska hushåll dras med skulder och harsvårt att få vardagsekonomin att gå ihop. Man tarstora lån och lever på krediter, något som inte geröverblick över den egna ekonomiska situationen.Särskilt bekymmersamt är det stora antalet ungamellan 20 och som inte kan klara sin ekonomioch som blir lagsökta.För att kunna leva ett självständigt ekonomiskt livkrävs ökade kunskaper om hushållsekonomi ochbudgetplanering. Ekonomisk rådgivning är ennödvändig insats för att hjälpa människor att skaffasig kontroll över sina liv.Konsumentverket driver medvetet frågor som rörhushållsekonomi och budgetrådgivning. Man kankonstatera att behovet av råd och stöd är stort. studier har man kunnat iaktta en ''ond cirkel''av ekonomiska, psykiska och sociala problem tillföljd av dålig insikt om ekonomin. Man har kunnatse klara behov av ökade hjälpinsatser på dettaområde.Rådgivningsarbetet bör ske systematiskt. Det kanbörja med en kartläggning av den socialasituationen och därefter bör en ekonomisk översiktav nuläget göras, följt av diskussioner om hur ensanering kan ske. Det säger sig självt att dettaarbete för att vara framgångsrikt måste bygga påförtroende mellan parterna och engagemang ochkunskap hos rådgivaren.Socionomer är en yrkesgrupp som har till uppgiftatt ge kvalificerade stödinsatser för människor medsociala problem. Problemet är att det inte finns enenda timme i deras läroplan om utbildning för attråda i budgetfrågor. Socionomer som i sin dagligagärning har att ta ställning till en rad frågor som rörden hjälpsökandes situation måste naturligtvis gesutbildning i budgetrådgivning. Det kan inte vararimligt att medverka till att bidrag lämnas ut tilldem som inte har förmåga att hantera sinvardagsekonomi.Med hänvisning till ovanstående vill jag ställaföljande fråga till utbildningsministern.Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att gesocionomer utbildning i budgetrådgivning ochekonomistyrning?den 27 februari1990/91:159 av () till statsrådet om samverkan mellan tull och polis:Ett antal försöksprojekt med samverkan mellan tulloch polis i gränstrakterna mot finnsframtagna för ställningstagande. Rikspolisstyrelsenhar förklarat sig mycket intresserad av att detillgängliga resurserna hos polis och tull genom ensamverkan skulle kunna bli mer effektiva iövervakningen av narkotika- ochspritsmugglingsverksamheten. Vidare skullepasskontroll etc. kunna utföras effektivare. Bådetull och polis har mycket begränsade resurser igränstrakterna, och ett utökat samarbete ocharbetsbyte skulle innebära att mer tid skulle kunnaanvändas till gränskontroll.Tulldirektionen i har med anledning avtullutredningens förslag till indelning av landet inya regioner påtalat den försämrade service somutredningsförslaget innebär för del vidgränsen till och i . Viduppvaktningar av riksdagsledamöter ochkommunala företrädare från harovanstående försämringar påtalats och vikten av eneffektiv gränsbevakning framhållits. Försämringari servicen mot näringslivet och legitimtgränspasserande kan inte accepteras i avutökad handel och fritt resande i Europa.Intresset till ökat samarbete och arbetsbyte medpolisen är enligt uppgift svagt från tullens sida ochdetta avspeglas i att inget av de tilltänktaförsöksprojekten har kommit till stånd ännu.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågortill statsrådet statsrådet, som ansvarig för tullen, att tainitiativ till att försöksprojekt startas medsamverkan mellan tull och polis i gränstrakternamot ?Avser statsrådet att ta initiativ till atttullutredningens förslag om ändradtullregionindelning och förslag till försämradservice ej genomförs?1990/91:160 av () tillbostadsministern om restriktionerna förbyggnadsverksamheten i Stockholm:Vi kan se en snabb förändring avbyggarbetsmarknaden i hela landet. var6 245 byggnadsarbetare arbetslösa. Jämförelsevisvar 2 490 arbetslösa i augusti 1990.Fortfarande redovisas för januari 1991förhållandevis låg arbetslöshet i . 355personer saknade enligt uppgift anställning i mittenav februari. Detta speglar dock inte nedgången ibyggandet i , eftersomlångpendlare som ställs utan arbete blirregistrerade som arbetslösa i sina hemlän.I mitten av februari har 450 byggnadsarbetare och50 tjänstemän i varslats om uppsägning,och flera av de största byggentreprenörerna harinfört anställningsstopp. Ytterligare varsel haraviserats.Stockholms länsarbetsnämnd bedömer i sinprognos --1992 att även byggandet avbostäder kommer att minska bl.a. på grund avökade bostadskostnader.Allt talar för att regeringen måste vidtaåtgärder för att undanröja hinder för byggandet.Restriktioner för att dämpa byggverksamhetenbehövs inte i någon del av landet. Tvärtom är detnödvändigt att ge signaler till byggmarknaden, somfår till följd ett ökat byggande.Ett snabbt besked om borttagande avinvesteringsavgiften för byggandet samt en generelldispens för den av medgivna räntan påROT-arbeten är nödvändig för att inte byggandetskall komma i en djup vågdal. Vidare är det viktigtatt regeringen ger besked om deåterstående frågor som hänger samman med detnya bostadsfinansieringssystemet.Är regeringen beredd att upphäva derestriktioner i form av investeringsavgift,ombyggnadsramar och högre garanterad ränta vidombyggnader, som begränsarbyggnadsverksamheten i ?5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 27 februari1990/91:441 av () tilljordbruksministern om avgifter för vissa avlantbruksnämnderna anordnadebehörighetskurser:När miljöavgiften på bekämpningsmedel infördesden anförde regeringen att syftet medavgiften var att uppnå från hälso- ochmiljösynpunkt nödvändig minskning av sådanamedel. I syfte att uppnå denna målsättning harlantbruksnämnderna anordnat behörighetskurserför tillstånd att få använda vissa bekämpningsmedelsom kemikalieinspektionen ställt kunskapskrav på.Vid införandet av miljöavgiften uttalade riksdagenatt de influtna medlen skulle användas till utökadeinsatser i fråga om forskning, rådgivning ochmiljöförbättrande åtgärder. Speciellt skullearbetsmiljön för den som hanterade preparatenbeaktas.För anordnandet av behörighetskurserna harlantbruksnämnderna tagit ut kursavgifter. Fram tilli mitten av 1990 har ca 500 kursdeltagare ansökt omatt bl.a. få sina kurskostnader betalda av medel sominflutit från miljöavgifterna. Samtliga har fåttavslag på sina ansökningar trots att kostnaderna haruppkommit i ett syfte som mycket väl motsvaras avriksdagens uttalande.Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågatill statsrådet:Avser statsrådet ta initiativ till en ändring avregeringens beslut så att kurskostnaderna kanbetalas med influtna medel från miljöavgifter för delantbrukare som genomgått behörighetskurser ilantbruksnämndernas regi?den 28 februari1990/91:442 av () tillbostadsministern om skatteomläggningen ochidrottsrörelsen:Västergötlands idrottsförbund har iår i brev till bostadsminister bl.a.anfört att skatteomläggningen drabbaridrottsrörelsen hårt, och då inte minst deidrottsföreningar som driver egna anläggningar.Bostadsministern har i brev som kommit mig tillkännedom svarat med bl.a. följande:''Föreningar med anläggningar kan välja att bildat.ex. en ekonomisk förening för anläggningensdrift.'' Vidare: ''Om kommunen i stället för attbetala ut driftbidrag till anläggningen betalarvatten, avlopp, sophämtning och annat så klararföreningen sig från moms vilket också kommunengör eftersom kommunen har rätt att dra av all sådanmoms. ''Vid sidan om det, enligt min mening, tveksammaförfarandet att som minister föreslå skattskyldigaskatteplaneringsmetoder vill jag frågabostadsministern:Står de av statsrådet föreslagna åtgärderna iöverensstämmelse med gällande skattelagstiftning?den 4 mars1990/91:443 av till statsrådet om åtgärder mot brister i skolan:Av skolministerns förord till skriften ''SKOLANBEHÖVER DIG'' framgår att skolministern anseratt vår skola är bra men att vi ändå bör varakritiska. Det finns enligt skolministern saker som viklarar mindre väl i skolan.Det vore utomordentligt klarläggande att få enprecisering av vad skolministern anser brister iskolan.Med anledning av ovanstående vill jag frågaskolministern:Vilka åtgärder anser skolministern mest angelägnaför att komma till rätta med bristerna i skolan?1990/91:444 av (m) till statsrådetGöran om åtgärder för att skapa arbetsro iskolan:I skriften ''SKOLAN BEHÖVER DIG'', somriktas till föräldrar med barn i skolan står bl.a.följande: ''Alla lärare och elever har rätt tillarbetsro. Det är lärarens uppgift att försöka se tillatt det blir ett positivt arbetsklimat i klassen. ''I broschyren anges vidare att föräldrarna kanhjälpa till att stilla oron.Med anledning av ovanstående vill jag frågaskolministern:Vilka ytterligare åtgärder anser skolministernmotiverade för att skapa arbetsro i skolan?1990/91:445 av () till statsrådet om hemuppgifter i skolarbetet:I skriften ''SKOLAN BEHÖVER DIG'', och somriktas till föräldrar med barn i skolan, kan man läsaatt ''hemuppgifterna ej får svälla ut så att de blirorimligt många'' samt att föräldrarna skall bevakaatt elevernas arbetsbelastning blir rimlig.Detta kan synas angeläget, men än viktigare tordedet vara att läxor är en del i skolans strävan attbibringa eleverna en god studieteknik och godakunskaper.Skriftens uppmaning kan leda till att hemuppgifteruppfattas vara mindre viktiga.Med anledning av ovanstående vill jag frågaskolministern:Vilka åtgärder avser skolministern vidta för atthemuppgifter skall ses som ett viktigt led i skolansarbete?1990/91:446 av () till statsrådet om inackorderingstillägget till vissaskolelever:Av skriften ''SKOLAN BEHÖVER DIG'' framgåratt ''alla ungdomar har efter den obligatoriskagrundskolan rätt att söka till gymnasieskolan'' samtatt ''Oavsett var i landet du bor, oavsett dinekonomi och kulturella bakgrund har ditt barnsamma rätt till likvärdig utbildning''.Samtidigt som dessa högstämda ord står att läsa ien skrift ståtar med bild föreslårsamma skolminister att inackorderingstillägget tillelever, som bor långt från skolan inte skall räknasupp till den nivå som behövs för att kompensera förpris- och skattehöjningar.Med anledning av ovanstående vill jag frågaskolministern:Varför skall föräldrar i glesbygd behöva göra störreuppoffringar än andra för att ge sina barn en brautbildning?1990/91:447 av () tillstatsrådet om fördjupade studier iskolan:I skriften ''SKOLAN BEHÖVER DIG'',producerad på uppdrag avutbildningsdepartementet, anges som viktigakunskapsfrågor bl.a.:-- olika sätt att se på livet-- vad som är viktigt när människor levertillsammans-- jämställdhet mellan kvinnor och män-- samarbete mellan länder, t.ex. i FN-- fredssträvanden och krigshot, flyktingfrågor-- varför människor flyttar mellan orter och länderDessa frågor är viktiga. Det ligger dock enbetydande risk för ytliga studier närkunskapsfrågor preciseras så som sker i dennaskrift. Utan gedigna kunskaper i ämnena är detmycket svårt att förstå fredssträvanden ochkrigshot, hot mot miljön eller ekonomiskaförhållanden.Av SÖs nationella utvärdering framgår också attvissa ämnen helt eller delvis skjuts åt sidan.Vilka åtgärder vill skolministern vidta för att skapaförutsättningar för gedigna studier i olika ämnen såatt inte arbetet i skolan begränsas till en ytligorientering?1990/91:448 av () till statsrådetGöran om skolbetyg:Av skriften ''SKOLAN BEHÖVER DIG'', somriktas till föräldrar med barn i skolan framgår atteleverna får betyg i årskurs 8 och 9 samt att lärarnaskall informera föräldrarna om hur det går föreleven. Sammanfattningsvis konstateras att ''denkontakten, som skall vara fortlöpande och tät, ärviktigare än betygen''.Skolministern och även den socialdemokratiskakongressen har emellertid uttalat sigpositivt om betyg.Med anledning av ovanstående vill jag frågaskolministern:Har skolministern nu övergivit sin och densocialdemokratiska kongressens ståndpunkt ibetygsfrågan?1990/91:449 av () till statsrådetErik om återbetalningen avtvångssparandet:Det s.k. tvångssparandet skall nu återbetalastidigare än vad ursprungligen bestämdes. Sålundaskall en del av återbetalningen ske , strax föresemestrarna, dels . Deadministrativa kostnaderna för den särskildautbetalningen torde överstiga 100milj. Med anledning härav vill jag frågastatsrådet:Vore det inte bara billigt utan även rationellt att låtaslutskattsedeln bli avräkningsnota även förtvångssparandet så att återbetalningen av medlensker med återbetalningen avöverskjutande preliminärskatt?6 § Kammaren åtskildes