prot · GE0990 · 1991-04-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:90Tisdagen den 9 aprilKl. 14.301 § Anmälan om kompletteringsval tilltrafikutskottet och jordbruksutskottetTalmannen meddelade att de grönasriksdagsgrupp hade anmält somsuppleant i trafik- och jordbruksutskotten underRoy ledighet.Talmannen förklarade utsedd tillsuppleant i trafikutskottetHans Lindforss ()suppleant i jordbruksutskottetHans Lindforss ()2 § LedighetTalmannen meddelade att Hans Leghammar (mp)ansökt om föräldraledighet den 15maj -- den 15 juni 1991.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för Hans Leghammar.3 § Hänvisning av prop. 1990/91:149 tillutskottFöredrogs proposition 1990/91:149 Radio- och TV-frågor.Anf. 1 TALMANNEN:Vid bedömningen av hur denna proposition skallremitteras har jag tagit del av synpunkter frånpresidierna i ochkulturutskottet. Då de båda berörda utskotten intehar kunnat enas om en delning av propositionen,har jag funnit att huvudregeln i 4 kap. 7 §riksdagsordningen bör tillämpas, dvs. attpropositionen i sin helhet bör hänvisas till ett endautskott. Jag har därvid kommit fram till attövervägande skäl talar för attkonstitutionsutskottet är det utskott som bör taemot remissen.Under gårdagens överläggning yrkade beredningen av proposition 149 skall delasmellan och kulturutskottet.Anf. 2 ():Herr talman! Jag beklagar att frågan omremittering av proposition 1990/91:149 har blivitkontroversiell. Så hade inte blivit fallet ompropositionen hade delats mellankonstitutionsutskottet och kulturutskottet och omde olika punkterna i hemställan hade behandlats ide utskott där de hör hemma.Kulturutskottet har enligt riksdagsordningen attbehandla sådana radio- och TV-frågor som intebehandlas av . I realitetenhar detta ända från början inneburit att frågor somrör avtalet mellan staten och liksommottagaravgifterna behandlats i kulturutskottet.Frågor av konstitutionell art och sådana som beröryttrandefriheten har av naturliga skäl alltid legatinom verksamhetsområde.Proposition 149 innehåller i princip trehuvudkomponenter, dels en rad förslag som avserupprättandet av en tredje markbunden,reklamfinansierad TV-kanal och ett antal lagförslagsom har samband därmed, dels frågor om SverigesRadios resurser, dels frågor om riktlinjer för ettnytt avtal mellan staten och Radio-bolagen.Inom kulturutskottet har under alla år behandlatst.ex. regeringens förslag till medelsanvisning förSveriges verksamhet ochteleverkets verksamhet samt radionämndensverksamhet.Kulturutskottets behandling har också gälltövergripande frågor om programverksamheten.Kulturutskottet har redan behandlat åtskilligamotioner som har berört frågor som avser eller harnära samband med förberedelserna till den nyaavtalsperiod som skall påbörjas.Resursfördelningen mellan de båda TV-kanalerna,liksom Utbildningsradions och Lokalradionsverksamhet, ligger inom kulturutskottetsverksamhetsområde.Eftersom regeringen och beredningen valt att inteföreslå reklam i finns det inteskäl att behandla Radio-frågorna på annatsätt än hitintills.Då det gäller riktlinjerna för den kommandeavtalsperioden är det orimligt att dessa frågor skallfastställas av som inte annarshandlägger sådana frågor. skullealltså senare få pröva de konkreta förslagen sedankonstitutionsutskottet behandlat riktlinjerna.Detta utgör i hög grad ett särskilt skäl för attpropositionen skall delas mellan de två utskotten.Risk finns annars att , dendag det läggs fram en proposition om framtideninom de andra utskottens fackområden, underförespegling att särskilda skäl för delning avpropositionen inte föreligger själv behandlar allaärenden.Konstitutionsutskottets vice ordförande har till migsagt att man inte alls skall lägga sig i vadkulturutskottet anför i sitt kommande yttrande.Nej, det är förståeligt eftersom frågorna alltidhandlagts av kulturutskottet som har sakkunskap ifrågorna.Om å andra sidan -- som följer av syftet medreglerna i riksdagsordningen om behandlingstvångför utskott i fråga om ett till utskottet remitteratärende -- avser attsjälvständigt bereda Radio-frågorna är detuppenbart att det tidsutrymme som står tillförfogande är så knappt att tid inte torde finnas fördet utförliga utfrågningsförfarande med SverigesRadio-chefer och andra berörda somkulturutskottet normalt genomför varje år.Herr talman! Jag började med att beklaga attmeningsskiljaktigheten uppstått. Jag förutsätter attriksdagens alla ledamöter delar uppfattningen attpropositionen skall behandlas seriöst och noggrant.Jag förutsätter också att ledamöterna har intresseav att de ärenden som enligt riksdagsordningenåvilar kulturutskottet också skall behandlas i dettavårt utskott. Det gäller hemställan i punkterna 2, 20och 22--26 och de motioner som väckts medanledning av dessa punkter.Jag yrkar, herr talman, att dessa punkter remitterastill kulturutskottet.I detta anförande instämde (),(), (), LarsAhlmark (m), (), (), (), (),() och ().Anf. 3 ():Herr talman! Regeringensproposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågorligger nu på bord som ett mediepaketoch blev i går bordlagt införremitteringen. Det har förutskickats att helapropositionen skulle remitteras tillkonstitutionsutskottet, vilket har bekräftats avtalmannen i dag.Jag yrkade i går på att ämnesområden som brukarbehandlas av kulturutskottet -- t.ex. TV-avgiften,avtalen mellan staten och , i detta fall en förlängning, denavgiftsfinansierade verksamheten inom , radionämndens verksamhet,investeringar och driftskostnader --även den här gången skall tas upp i kulturutskottet.Varför skulle resurser ochriktlinjer för dess framtida verksamhet inte somvanligt hanteras av kulturutskottet? Det enda somär speciellt den här gången är beslutet ometableringen av en markbunden reklam-TV-kanal.Med andra ord kommer att få verkai en ytterligare förändrad mediemiljö. Även sedanalla nya satellitkanaler sköljer öveross, har kulturutskottet haft förtroendet att hanteraSveriges Radio-frågorna. Jag kan därför inte förståvarför utskottet inte också i fortsättningen skullekunna få detta förtroende bara därför att det skalletableras ytterligare en kanal, låt varamarkbunden. De avsnitt som gäller denna nyakanal skall givetvis gå till ,som i fullt samförstånd med kulturutskottet sedanlänge har behandlat reklamfrågor i etermedia.Det framstår som alltmer uppenbart att det vidbehandlingen i kommer att finnasanledning att något djupare penetrera vissa frågorän vad den beredning som förberett propositionenhar haft tid till. Detta gäller exempelvis frågan omsamordningen mellan Riksradion och Lokalradion.Herr talman! I 4 kap. riksdagsordningen,Ärendenas beredning, tilläggsbestämmelserna4.6.1 och 4.6.10 redogörs för de båda utskottensverksamhetsområden.I tilläggsbestämmelse 4.6.10 står det:''skall bereda ärenden som rörallmänna kultur- och bildningsändamål,ungdomsverksamhet, internationellt kulturelltsamarbete samt idrott- och friluftsverksamhet. Detskall även bereda kyrkofrågor och ärenden omradio och television i den mån de icke tillhörkonstitutionsutskottet beredning. ''Med stöd härav får jag, herr talman, därföråterupprepa mitt yrkande från i går. Jag yrkar attföljande punkter i propositionens hemställan börbehandlas av kulturutskottet: punkterna 2, 20, 22,23--26.Punkt 2 avser förslag till lag om ändring i lagen(1989:41) om TV-avgift.Punkt 20 avser en förlängning av avtalen mellanstaten och företagen inom till utgången av år 1992.Punkt 22 avser riktlinjer inför beslut om ett nyttavtal mellan staten och Radio-företagen.Punkt 23 avser förslag till medelsberäkning för denavgiftsfinansierade verksamheten inom SverigesRadio-koncernen.Punkt 24 avser förslag till medelsberäkning förradionämndens verksamhet.Punkt 25 avser förslag till medelsberäkning förteleverkets investerings- och driftskostnader.Punkt 26, slutligen, avser förslag till bemyndigandeför regeringen att omfördela medel anvisade förteleverkets investerings- och driftskostnaderavseende år 1992.Anf. 4 ():Herr talman! I likhet med jag att vi mot sedvänjan i denna kammarenu hamnat i en procedurdebatt av detta slag.Talmannen har ändå i förväg tagit del avkonstitutionsutskottets och kulturutskottetssynpunkter och sedan fattat sitt beslut. Jag anser dåatt det skall finnas mycket starka skäl för att frångåtalmannens uppfattning. Jag ber att få yrka bifall tilltalmannens förslag att propositionen i sin helhetskall hänvisas till konstitutionsutskottet.En proposition med tillhörande motioner skallhänvisas till ett utskott. Enligt 4 kap. 7 §riksdagsordningen får andra propostioner änbudgetpropositionen delas endast om särskilda skälföranleder det.Riksdagen har varit restriktiv vid sin bedömning avvad som är särskilda skäl. Endast i undantagsfallsom när det gällde forskningspropositionen -- somberörde ett stort antal utskotts beredningsområdenoch som omfattade anslagsposter -- har man delatpropostionerna.Den normala ordningen är att en propositionremitteras till det utskott som har huvudansvaretför ärendet och att det utskottet i förekommandefall inhämtar yttranden från andra berörda utskott.Denna princip har tidigare vid en rad tillfällenhävdats av företrädare för kulturutskottet.Senast gällde detta i fråga om åtgärdermot videovåld, då ärendet i sin helhet hänvisadestill kulturutskottet, och vi i konstitutionsutskottetyttrade oss.I det här fallet tycks alla vara överens om, atteftersom propositionen innehåller omfattandeförslag till lagstiftning på detyttrandefrihetsrättsliga området, är detkonstitutionsutskottet som skall ha ärendet, ompropositionen inte skall delas.Ett särskilt viktigt spörsmål i detta ärende är fråganom det grundlagsenliga i systemet med avtal mellanstaten och programföretagen.Lagrådet har nämligen vid granskningen av delagförslag som ligger till grund för propositionenifrågasatt om den nuvarande avtalsregleringen kanvara förenlig med regeringsformen och den nyayttrandefrihetsgrundlagen, som vi just nu bereder ikonstitutionsutskottet. Några särskilda skäl för attdela propositionen föreligger enligt vår åsikt inte.Tvärtom finns det starka skäl att hållapropositionen samlad.För det första: Propositionen är ett paket som hararbetats fram av en parlamentarisk beredning.För det andra: Frågorna som rör ärhelt avhängiga av vilken ställning som tas tillpropositionen i övrigt.För det tredje: I motionerna kommer frågorna medall sannolikhet att på motsvarande sätt tas upp i ettsammanhang.För det fjärde: Det kommer att bli svårt attseparera delar av motionerna och säga vilken delsom skall gå till ett visst utskott. Självfallet skallkulturutskottet beredas tillfälle att yttra sig i defrågor som tillhör utskottets beredningsområde.Därmed garanteras att kulturutskottet, liksomtidigare, får det avgörande ordet i de delar avärendet som gäller Radio.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort.Man skiljer mellan särskilda skäl och synnerligaskäl. Synnerliga skäl är allvarliga skäl. Särskildaskäl i juridisk mening har vi alla kommit i kontaktmed under riksdagsarbetet.Olle påstår att det här icke föreliggersärskilda skäl. Min fråga till honom blir: I vilket fallskulle det vara berättigat att i en proposition omradio och TV hänvisa vissa hemställanpunkter tillkulturutskottet? Det är en fråga som jag önskarställa.Jag sade tidigare att propositionen består av treolika delar. En del rör verksamhet.Denna skall enligt riksdagsordningen, som jag sersaken, behandlas av kulturutskottet. Jag anser attdetta är ett särskilt skäl och att behandlingen av denanledningen bör ske i vårt utskott. Självfalletkänner jag till den möjlighet till yttrande mellanutskott som redogjorde för. Men jagvill erinra om att delning av propositioner inte ärhelt ovanlig. Det förekommer säkert ungefär engång om året.Till sist: Jag har all respekt för talmannen ochtalmansfunktionen, men som ledamot av dennariksdag och som ordförande i kulturutskottet harjag också rätt att ha en annan uppfattning än dentalmannen har.Anf. 6 ():Herr talman! Jag hade inte tänkt delta i debatten,eftersom jag helt instämmer i det anförande somkonstitutionsutskottets ordförande höll, men ordföranden i kulturutskottetapostroferade mig och därför vill jag gärna säganågra ord.Det finns naturligtvis i alla ärenden av den härtypen skäl för och emot vart man skall remittera,om delning skall ske eller ej. Vi har i de bådautskotten fått möjlighet att delge talmannen ochhans medarbetare våra synpunkter på hur den härberedningen skall ske. Därefter har talmannenfattat sitt beslut om förslag till kammaren. Skulle vii fortsättningen börja ifrågasätta remittering av denhär typen, kan jag försäkra att det skulle bli en heltannat arbetssituation i kammaren. I storutsträckning skulle vi tvingas till prestige- ochprocedurstrider, vilket jag betraktar som mycket,mycket olyckligt.Herr talman! För sedan behandladeriksdagen videovåldslagen. Det var en lagstiftningsom innehöll klara yttrandefrihetsproblem. Mångatyckte att det hade varit naturligt att en propositionav det slaget i sin helhet hade behandlats ikonstitutionsutskottet. Vi framförde vårasynpunkter. Propositionen hade redan remitterats.Men kulturutskottet höll benhårt på att det varkulturutskottet som skulle behandla saken, trots attdet hade varit mycket enkelt att följa grundlagen,som säger att frågor rörande bl.a. yttrandefrihetsamt radio och television skall handläggas i justkonstitutionsutskottet. Vi ville inte göra sak av dethela, eftersom vi tyckte att det var barnsligt attdriva frågan vidare. Vi tyckte att det var löjligt attgöra det till en prestigefråga. Därför böjde vi ossoch kulturutskottet fick behandla frågan.Nu har kulturutskottet uppenbarligen känt sigtrampat på tårna och vill ta en strid i kammaren omvart propositionen skall remitteras. Men, herrtalman, det gäller ju inte bara remittering avpropositionen. Det gäller också de motioner somkan komma. Skall också motionerna delas och i såfall på vilket sätt? Skall vi de närmaste veckornaunder löpande motionstid i denna kammarediskutera vart varje motion skall remitteras? Dettaskulle nämligen bli följden om vi skulle bifalla detyrkande som har lagt fram. Jag anserdet vara självklart att kulturutskottet skall yttra sig,om vi följer talmannens förslag. Kulturutskottetsställningstagande blir naturligtvis avgörande närdet gäller de delar som kulturutskottet uppfattarhör till kulturutskottets område. Men den härpropositionen handlar inte om . kommer det en särskildpropositionen om den saken. Då bör naturligtvisfrågan om remittering tas upp på nytt. Huvuddelenhär är ju etablerandet av en ny tredje kanal medden nya koncessionslagstiftningen och de problemsom finns på detta område -- och det är inte så litet.Det är en huvudfråga i propositionen. Restenskjuts till nästa år.Mot denna bakgrund vill jag yrka bifall tilltalmannens förslag.Anf. 7 ():Herr talman! Eftersom nu konstitutionsutskottetshela presidium har varit uppe i denna fråga kan detväl finnas skäl för mig att göra ett par kommentarer.Till att börja med vill jag yrka bifall till det yrkandesom och har lagt frami denna fråga.Vid de tillfällen som frågan om radio och TV harbehandlats tidigare inför ett nytt avtal, vilket detockså gäller i detta sammanhang, har det varitsjälvklart att kulturutskottet skulle behandla saken.Det gällde inför den nya perioden , ochdet gällde 1986. Som framhållits tidigare framgårdet också klart av riksdagsordningen. sägs detatt det kan finnas frågor som tillhörkonstitutionsutskottets ansvarsområde. Delar avpropositionen tillhör detta område. Därför börockså delar av propositionen remitteras tillkonstitutionsutskottet, liksom andra delar börremitteras till kulturutskottet. Itilläggsbestämmelsen i riksdagsordningen -- det ärju den som vi diskuterar -- sägs attkonstitutionsutskottet skall bereda ärenden omlagstiftning om radio, television och film, liksomandra ärenden som angår yttrandefrihet,opinionsbildning, religionsfrihet samt övrigaärenden som berör riksdag och riksdagensombudsman, osv. Det har klart framgått att tillkulturutskottets ansvarsområde hör beredning avärenden om och television.För mig är frågan ganska självklar: den bör alltså ide delar som det här gäller beredas avkulturutskottet.Det har hänvisats till tidigare propositioner.Beträffande videovåldspropositionen säger manfrån sida att man inte villegöra sak av det hela utan ansåg det vara självklartatt kulturutskottet skulle ha propositionen. Såförhöll det sig faktiskt inte. Det blev en stordiskussion i frågan. Sedan hamnade den påkulturutskottets bord.Till slut måste jag, herr talman, säga att jag inte kanbli fri från känslan att det frånkonstitutionsutskottets sida finns en strävan tillimperiebyggande, en strävan som har kommit tilluttryck i den här diskussionen. Trots att man självklagar över att arbetsbördan är stor vill man ta handom frågan. Rimligen borde man vara myckettveksam till om det är lämpligt att den läggs påkonstitutionsutskottets bord. Möjligen kan manmot bakgrund av dagens debatt göra den filosofiskareflexionen att det är mer än motiverat att det görsen översyn av ärendefördelningen mellanutskotten.Jag ber med detta, herr talman, att medinstämmande i vad sade få yrkabifall till yrkande.Anf. 8 ():Herr talman! Jag måste betona att jag inte alls harvarit ute efter att skapa rivalitet mellan utskotteneller att föra en strid för dess egen skull. Avsiktenhar endast varit att det som tidigare skulle bli enuppdelning med hänsyn till utskottens sak- ochkompetensområden. Det är en ordning som ärinarbetad . Enligt minmening borde detta kunna uppfattas som ettmodest krav. Detta var min utgångspunkt.Naturligtvis har jag tagit intryck av debatten. Menjag kan inte anse att etableringen av en nymarkbunden reklamkanal, lika litet som de tidigareuppdykande satelliterna, ger anledning att ändra påde olika sakområdena för utskotten. Jag tycker inteatt det har skett någon förändring, utan man kundemycket väl tillämpa den ordning som har rått. Förövrigt har jag föreslagit att man när det gällerpropositionens punkt 21, som gäller sponsring, itveksamma fall skulle kunna gå över tillkonstitutionsutskottet, trots att saken annarsbereds av kulturutskottet.Överläggningen var härmed avslutad.Talmannens förslag att propositionen i sin helhetskulle hänvisas till -- somställdes mot det av framställdayrkandet om att yrkandena 2, 20, 22 samt 23--26skulle hänvisas till kulturutskottet ochpropositionen i övrigt till --bifölls med acklamation.4 § Svar på fråga 1990/91:503 om LekebergAnf. 9 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att befolkningen iLekeberg skall få den kommunala självständighetde eftersträvar.Regeringen har diskuterat frågan om att bryta utLekebergs kommundel från kommun till enegen kommun. En framställning om detta harnyligen kommit in till civildepartementet.Regeringen har gjort bedömningen att det intefinns sådana synnerliga skäl som lagen kräver föratt fatta ett beslut om indelningsändring senare änett år före ett ikraftträdande, som alltid måste skevid efter allmänna val. Ärendet tas därförinte upp till beslut nu.Lekebergs kommundel har en svag egenekonomisk bärkraft. Å andra sidan finns det enstark opinion för en kommundelning. Inom ramenför det länsförnyelseprojektet som bedrivs i Örebrolän får det nu ankomma på ledningen för projektetatt diskutera olika lösningar för Lekbergsutveckling, inkl. de ekonomiska frågorna.Anf. 10 ():Herr talman! var jag somkommunalkamrer tillsammans med en delegationfrån dåvarande i kanslihusetför uppvaktning hos statsrådet . Vivädjade till regeringen att kommunen inte skulletvingas in i den planerade storkommunen Örebro.Vi möttes då av kalla handen. behöverjungfruliga områden, blev svaret. Den välfungerande kommunen drevs in i storkommunen.Jag minns den stora besvikelse jag kände då. Deandra kommunrepresentanterna gjorde det också.Herr talman! är vi tillbaka . Ettförslag till kommundelning har tagits fram. Enfolkomröstning har gett resultatet att enöverväldigande del av kommuninvånarna vill blisjälvständiga igen. kommun, inkl.socialdemokraterna där, säger ja. Länsstyrelsenoch kammarkollegiet säger ja. Men civilministernvill inte ställa upp. Regeringen vill, som ,uppifrån bestämma och låta kollektivismen råda.Skälen sägs vara att inga synnerliga skäl föreliggeroch att kommunen blir ekonomiskt svag.Kan det finnas mer synnerliga skäl än att uppfyllavad en överväldigande majoritet av befolkningen iområdet vill? Vilka kriterier ser civilministern somsynnerliga? Finns det inte många fler kommunersom har en skattekraft liknande den som dennakommun kommer att få? Såvitt jag vet finns det 40kommuner som har svagare skattekraft än denLekeberg skulle få. Tänker regeringen förändraskatteutjämningsbidraget?Anf. 11 Civilminister ():Herr talman! blandar ihopsakfrågan med tidpunkten för när en sådanhantering skall ske. Enligt lagen skall ett sådantärende avgöras senaste före ettallmänt val. Jag tycker att det är rimligt att man framförhållningen.Den här frågan väcktes ganska sent. Därför har detinte varit möjligt att utreda frågan i sådan tid att dethar gått att genomföra denna förändring. Då krävsdet, , synnerliga skäl för att manskall fatta ett beslut . Jagtycker inte att det finns sådana synnerliga skäl.Några exempel ur lagstiftningen har räknats upp.Jag tycker inte att de föreligger i den härsituationen. Därför tycker jag att man skallhänskjuta frågan till den förnyelsegrupp som finnsi län.Det är inte fråga om att göra jämförelser med 60-talet när man var tvungen att hitta nya former förindelningen av kommunerna. I län finns detett ganska långtgående arbete medkommundelsnämnder som har påverkatdiskussionen. Det är inte detsamma som att manskall vidta extraordinära åtgärder för att företa endelning.Anf. 12 ():Herr talman! Jag ställde frågan om vadcivilministern menar med synnerliga skäl. Hanhänvisar till lagstiftningen. Det skulle varaintressant att få något exempel på vadcivilministern anser vara synnerliga skäl. Anser haninte att befolkningens önskemål är synnerliga skäl?Jag skulle också vilja ha svar på frågan omskatteutjämningsbidraget, eftersom civilministernhar använt det i diskussionen.Varför bromsar inte civilministern den storaapparat som har satts i gång i kommunen?Människor har engagerat sig och ställt upp. Dethade gått att sända ut signaler att civilministern inteställer upp på detta. Då hade det arbetet stoppats.Jag vill ha svar på frågorna.Anf. 13 Civilminister ():Herr talman! blandar fortfarandeihop frågorna. Synnerliga skäl gäller frågan om närbeslutet skall fattas. För att ett beslut skall fattas såsent in på det år som det skall genomföras, krävsdet synnerliga skäl.Jag förutsätter att när en delning vidtas görs det närbefolkningen är med på det. Det skall föreligga enmajoritet i alla fall. Men här gäller det tidpunkten,dvs. hur sent in som beslutet skall fattas.Enligt lagen skall inte ett beslut fattas senare , om det inte finns synnerliga skäl. Jagmenar att det inte föreligger. Det skall enligt minmening finnas en opinion för en delning.Vidare har vi den ekonomiska grunden. Det är inteen önskvärd situation att ha ett antal kommunermed en svag skattekraft. Vi har tvingats till ensådan indelning i alla fall. Det gäller framför alltNorrlandskommuner. Men det är inte en önskvärdsituation att bryta ut kommundelar medmotiveringen: Visserligen får de en svag ekonomiskställning och blir beroende avskatteutjämningsbidraget, men vi gör det i alla fall.Vidare har vi den tredje frågan om varför jag intehar bromsat. Jag förstår inte frågan, LarsErnestam. Menar att jag skulle hagett direktiv till kammarkollegiet att inte fullgörasin uppgift att utreda frågan?Anf. 14 ():Herr talman! Jag kommer tillbaka till frågan somjag har ställt två gånger om synnerliga skäl. Jag harinte fått något svar på vad civilministern kan ansevara synnerliga skäl. Finns det något starkaresynnerligt skäl än att en folkomröstning hargenomförts i laga ordning, utredning har gjorts ilaga ordning, allt är klart och förberett för endelning?