prot · GF0913 · 1991-10-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:13Fredagen den 18 oktoberKl. 9.001 § AvsägelserAndre vice talmannen anmälde att följandeavsägelser inkommit:Anders () hade avsagt sig uppdraget att varaledamot i justitieutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara ledamot i socialförsäkringsutskottet,() hade avsagt sig uppdraget attvara suppleant i justitieutskottet ochKarin () hade avsagt sig uppdraget attvara suppleant i socialförsäkringsutskottet.Kammaren biföll dessa framställningar.2 § Meddelande om vissa kompletteringsvalAndre vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser hadedels socialdemokratiska riksdagsgruppen anmältMagnus som ny ledamot i valberedningenefter och som nysuppleant i valberedningen efter ,dels moderata samlingspartiets riksdagsgruppanmält som ny ledamot ivalberedningen efter ,dels riksdagsgrupp anmält IngbrittIrhammar som ny ledamot i justitieutskottet efterAnders , som ny ledamot isocialförsäkringsutskottet efter ,som ny suppleant i justitieutskottetefter och som nysuppleant i socialförsäkringsutskottet efter KarinIsraelsson.Andre vice talmannen förklarade utsedda tillledamöter i valberedningenMagnus ()()ledamot i justitieutskottetIngbritt Irhammar (c)ledamot i socialförsäkringsutskottetKarin ()suppleant i valberedningenElvy ()suppleant i justitieutskottetAnders ()suppleant i socialförsäkringsutskottetRune ()3 § Allmänpolitisk debatt(forts. från prot. 12)I enlighet med den överenskommelse som träffatsmed partiernas företrädare i talmanskonferensengällde för dagens debatt dels att ledamotsanförande inte fick överstiga , delssedvanliga replikregler. För statsråd gällde högst tiominuter för anförande samt för denförsta och för den andra repliken.UtbildningsfrågorAnf. 1 ():Herr talman! Många av oss här i harunder valrörelsen besökt skolor. Det har allmäntsett varit stimulerande möten med vetgiriga ochintresserade elever. Men på en punkt harskolbesöken utgjort en negativ upplevelse -- storaelevgrupper visar en ytterst negativ inställning tillflyktingar och till vårt gemensamma ansvar förmänniskor i tredje världen.Snäv egoism, kryddad med nedsättande omdömenom andra människor, uttalas allt oftare. Denhögljudda antihumanistiska inställningen hoseleverna är allvarlig och mycket oroande.Många inom skolan gör redan beundransvärdainsatser för att leva upp till läroplanens ord om att''skolan skall söka grundlägga solidaritet medutsatta grupper inom och utom landet''.Nu krävs dock en bred samling kring detta i helaskolan, på alla nivåer. Jag vill därför ta detta tillfällei akt att från talarstol uppmanaskolornas lärare och elever, föräldrar,skolledningar och skolmyndigheter att med allvaroch engagemang ytterligare aktivera insatserna motfrämlingsfientligheten. Skolorna har unikamöjligheter att gå i spetsen för sådana insatsergenom att skapa en varm, spännande och äktasamvaro mellan de barn, ungdomar och vuxna sommed skilda erfarenheter och ursprung har att arbetaoch leva tillsammans. Låt oss göra våra skolor tillföredömen för andra delar av vårt samhälle.Ett första lämpligt steg kan vara att låta årets FN-dag, , alltså redan om en knappvecka, bli en stark manifestation för inlevelse,förståelse, medkänsla och solidaritet med förföljdaoch förtryckta människor varhelst de lever i världenoch oberoende av var i världen de har sina rötter.Herr talman! Utbildning är ett utomordentligtviktigt politiskt område som jag med stort intresseåtervänder till. Jag vill också hälsa välkomna till det området.Vi har i många avseenden en bra skola. Menden förändring som sker ute i samhället och i våromvärld ställer nya och stora krav på skolan.Skolan måste också vara en av samhällets viktigasteförändringskrafter.Vi socialdemokrater har allt SIA-reform varit mycket aktiva för att få i gång endecentralisering och förnyelse. Vi kommer attfortsätta att driva på det arbetet. Vår drivkraft ärtilltron till den allmänna skolan, till att lärare ochövrig personal tar ett aktivt ansvar förförnyelseprocessen. Vi är övertygade om att detviktigaste för att öka valfrihet och bättre tillgodoseelevernas behov och förutsättningar är denutveckling och förnyelse som sker inom detallmänna skolväsendet. Privata skolor kan ändåaldrig vara något mer än komplement tillgrundskolan.Regeringen talar om att den vill skapa Europasbästa skola. Det är en god ambition som alla kaninstämma i. Det intressanta är dock vägen dit ochom de kunskaper och den fostran som denna skolaskall ge skall omfatta alla elever eller bara vissa.Regeringen tycks ha en stark tro på att tilldelaskolan resurser genom s.k. skolpeng. Detföranleder ett antal frågor.Skall skolpengen vara lika för alla elever oberoendeav om de bor i glesbygd eller ej? Hur har man tänktsig ta hänsyn till elever med fysiska handikapp ellertill elever som av olika skäl behöver mer stöd änandra? Om skolpengen skall ta hänsyn till elevernasolika förutsättningar, vem skall då bedöma hurmycket den enskilda eleven skall föra med sig tillden skola som eleven, enligt regeringens synsätt,fritt skall få välja? Hur rimmar det med talet omrespekt för den enskildes integritet?För oss socialdemokrater är den självklarautgångspunkten: alla barns rätt till en skola av godkvalitet. Det måste också återspeglas istatsbidragen till skolan.Avgörande för en skolas framgång är lärarnasarbete, ett svårt och påpassat men också mycketmeningsfullt arbete. Lärarna måste därför stödjasav en modern lärarutbildning och kontinuerligfortbildning. Äntligen har vi nu en lärarutbildningsom motsvarar krav. Den förstakullen nyutbildade grundskollärare blir färdig idecember.Motståndet mot den moderna lärarutbildningenhar emellertid fått en sådan styrka i den nyaregeringen att den meddelar att en nyämneslärarutbildning parallell med den nuvarande,skall införas. Jag tycker detta är klåfingrigt.Herr talman! Därför vill jag avsluta mitt inlägg medatt uppmana regeringen att utan fördomar ta till sigden nya grundskollärarutbildningen. Det bordevara självklart att äntligen låta fåutvecklas med stöd av en verkliggrundskollärarutbildning.Anf. 2 (nyd):Först ber jag att få önska skolministern lycka till isitt nya ämbete. Härefter övergår jag till attkommentera delar av regeringsförklaringen.I regeringsförklaringen sägs att vi skall läggagrunden till bästa skola. Vi i NyDemokrati instämmer till fullo i denna målsättning.Jag hoppas därför att en ny syn på skolan nukommer att redovisas. Min förhoppning är ocksåatt medborgarna skall ges större rätt tillmedbestämmande i skolan. Vi måste i ettsystemskifte ifrågasätta traditionella experters ochbyråkraters roller och låta alla beslut präglas avsunt förnuft. De enskilda individernas behov ochinflytande måste betonas. Med den fria marknadsom kommer att finnas i är det viktigare ännågonsin att ungdomar -- även i -- fårvalfrihet i sin utbildning.En skolpeng som följer eleven är en bra start för attvi skall kunna lägga grunden till . Jag vill gärna höra skolministerns synpunktpå införandet av en skolpeng som följer eleven.Herr talman! En fråga som också diskuteras ärskolvalet. Jag är själv lärare, och jag tror att ett ledi att minska främlingsfientligheten bland vissaelever i skolorna är att rationaliserainvandrarundervisningen. ominvandrarundervisningen var statsbidraget fördenna /. per elev som fickundervisning. Undervisningen omfattar någratimmar . Statsbidraget tillgrundskoleeleverna var däremot . för enheltidsplats.Av flera invandrare har jag fått tipset att vi kan låtahemspråksundervisningen skötas genominvandrarföreningarna. Dessa kan säkert nå minstlika goda resultat som nuvarande utbildning. Detvore intressant att få höra skolministerns syn på ensådan lösning av hemspråksundervisningen.Jag vill sedan gå över till högskolan ochhögskolepolitiken. Högskolepolitiken har varitnedslående för våra universitet och högskolorunder . I ett sammandrag kan mankonstatera att denna politik har varit en salig röraav missriktade ambitioner och ett ointresse för denegentliga verksamheten.Högskolan och forskningen har i 20 års tidmisshandlats svårt och levt på svältgränsen.Resultatet är redan mycket oroväckande. Vibehöver bara jämföra med exempelvis ,som satsar dubbelt så mycket som Sverige.Litet längre bort, i , och ännu längrebort, i , satsas mer än i Sverige.Hälften av lärarna vid högskolan har intedisputerat. Man kan fråga sig hur studenterna skallkunna få en högklassig utbildning närlärarkvaliteten uppenbarligen har betydandebrister.I dag betalar vi nästan mer tillbarnomsorgen än till högre undervisning ochforskning.Det behövs synnerligen kraftfulla och snabbainsatser för våra universitet och högskolor. Detbehövs ett rejält ekonomiskt resurstillskott ochsjälvständiga institutioner och universitet.Forskningen skall stå i centrum. Lärare skallundervisa och forska. Forskare skall undervisaockså. Antagningsreglerna måste ses över. Låt ossge också våra universitet och högskolor en ny start!Anf. 3 ():Herr talman! Låt mig först instämma i ord om den typ av främlingsfientlighet mankan möta ute i skolor. Jag delar hennesuppfattning att det här måste vidtas åtgärder.Låt mig också inledningsvis passa på att hälsaBeatrice välkommen som ny skolminister. Jagser fram emot många och intressanta debatter.Herr talman! har borgerligheten infört etthögerstyrt dubbelkommando överutbildningspolitiken. Högern har ägnatsina krafter åt att förtala den svenska skolan. Manhar påstått att den svenska skolan nedvärderatkunskaper och varit allmänt flummig. Det finnsbetydligt större skäl att angripa skolavsnitten i denborgerliga regeringsförklaringen för flum- ochluftpastejer än den svenska skolan.Man talar allmänt om att vi skall fåEuropas bästa skola. Program skall utarbetas föratt höja kvaliteten på skolans alla stadier. En nyläroplan med en tydlig kunskapsprofil skallutarbetas, betygen skall mäta kunskaper,kunskapskraven får inte eftersättas, osv., osv. -- alladessa upprepningar om kunskaper och kvalitet utanatt man någonstans försöker definiera vad manmenar med kunskaper. Men man fick väl inte platsmed detta heller, för att nu anknyta till vårfinansministers uttalande om karensdagarna. Mantycks däremot ha obegränsat med plats förallmänna formuleringar och vaga förhoppningar.Vad menas t.ex. med bästa skola? Sägerman detta bara för att få nämnaEuropa? Eller ämnar anordnaEuropamästerskap i Vi i femman nere i Brysselmed som svensk coach?Nej, den svenska skolans kvalitet hänger klartsamman med dess resurser och arbetsformer. Dethandlar om arbetsformer som ger möjlighet attkunna analysera samband, reflektera och draslutsatser. Det handlar om arbetssätt som gersjälvtillit och övar förmågan till samarbete. Dethandlar om arbetsformer som lockar elevernasspontana nyfikenhet och deras beredskap att fattabeslut och ta ansvar. Sådant kan aldrig betygsättaseller vara föremål för ett EM.Jag är mest bekymrad över vad som händer med desvaga eleverna vid det moderata systemskiftet inomskolpolitiken. Jag undrar vad som händer meddessa elever vid införandet av en skolcheck ochflera betygssteg. Jag vill direkt fråga skolministernvad dessa elever har för glädje av att försöka köpasin utbildning. De lär ju knappast vara så attraktivaför direktörerna som säljer utbildning i demoderata checkskolorna. Inte heller lär det glädjadessa elever om det finns flera betygssteg. De vetändå att de trots egna betydande insatser alltidhamnar på den nedre halvan.Visserligen har den nya skolministern drabbats aven senkommen insikt om att det faktiskt kan varaojämlikt med skolavgifter. Skolvalet skall inte varaberoende av feta plånböcker, har hon så kloktpåpekat. Men har någon förståelseför att alla elever kanske inte lyckas sälja sig självapå den moderata utbildningsmarknaden?Färdriktningen förskräcker. Det verkar inte finnastillstymmelse till omsorg om de svaga eleverna i denmoderata skolpolitiken. De fick väl förstås inteplats. Vad som däremot fick plats är allmännaformuleringar om tolerans, samverkan ochlikaberättigande. Bakom sådana till intetförpliktande formuleringar kan man knappast medbevarad trovärdighet skylla på platsbrist. De svagaeleverna med koncentrationssvårigheter ellerinlärningssvårigheter är dock vana att inte få plats.De kommer att få ännu svårare att få plats i denmoderata framtidsskolan.Ett tydligt belägg för detta var den moderatarapporten som presenterades , där mansade, att om man tog alla pengar till skolan och ladeut dem rakt över, skulle man kunna minskaklasserna. Logiken stämmer naturligtvis, men detinnebär att det inte finns några extra resurser fördem som särskilt behöver. Ytterst handlar det omvår inställning till de svaga eleverna och om vilkenmänniskosyn och samhällssyn man har.Jag vill i det här sammanhanget citera IngemarEmanuelsson, som är professor i specialpedagogiki . ''Faran med profilskolor, friskolor ochhela privatiseringsvågen som finns i samhället i dagär att det handlar om ett val för vissa elever, meninte för andra. Det är aldrig bara kopplat tillelevernas intresse, förmåga och fallenhet, utanockså alltid till andra faktorer i elevernas bakgrund.Det finns en stor risk för social snedrekrytering.Elever som inte har föräldrar som backar upp demblir förlorare. Men den frågan är inte längre 'inne'i debatten. ''Jag vill avsluta med det som förvånat mig mest iskolavsnittet av den borgerligaregeringsförklaringen. Det är att man inte därannonserar att staten återigen skall ta över ansvaretför lärarna. De borgerliga partierna var ju eniga omatt beslutet var djupt olyckligt. Vi minns väl allavilket elände kommunaliseringen beskrevs somfrån borgerligt håll. Det fanns ju ingen hejd påvilken olycka som beslutet innebar.Om ni nu verkligen står fast vid den beskrivningsom ni har gett av kommunaliseringen,gymnasiereformen, osv., varför lägger ni då intefram förslag om att riva upp besluten? Men detvågar ni väl inte, därför att ert motstånd motkommunaliseringen, gymnasiereformen ochlärarutbildningen var inget annat än politiskapiruetter.Då finns det inget annat att säga om detta än detsom vi säger hemma i : Vassvälling varvad de lärare fick som ni hetsade mot de härbesluten.Anf. 4 (m):Herr talman, ledamöter av ! Regeringensmål är att skall skapaEuropas bästa skola. I arbetet med att förnya ochförändra utifrån de krav som framtidenställer har skolan en nyckelposition.I debatten påstås ibland att redan skulle hanått mycket högt när det gäller utbildningenskvalitet och bredd. av ständig utvecklingoch unikt stora satsningar ekonomiskt påutbildningens område kan man ju vänta sig att viskulle vara särskilt framgångsrika.Men verkligheten tyder inte riktigt på det.Visserligen har vi många bra skolor ochutbildningar. Men det finns också mindre braskolor och problem som inte lösts eller ens bliviterkända. Dessutom -- och det är viktigt -- satsar våromvärld på utbildning och forskning.Kunskapskraven ökar -- liksom viljan att pröva nyavägar för att ge uppväxande och kommandegenerationer de bästa förutsättningarna införframtiden.Till dem som ibland har beskyllt oss moderater föratt svartmåla skulle jag därför vilja säga, att ävenom skulle ha haft världens bästa skolaså räcker det inte . Vi måste blibättre, och jag är övertygad om att alla kreativakrafter, inte minst här i , behövs om viskall lyckas med detta.Låt mig ge några exempel på den verklighet som vihar att hantera.Blivande lärare får stödundervisning isvenska.Sjuksköterskestuderande klarar inte alltidmellanstadiets matematik.För ungefär ett år sedan redovisades frånuniversitetet i att upp emot en tredjedelav eleverna på mellanstadium inte fården undervisning i samhällskunskap ochreligionskunskap läroplanen förutsätter.Lärarnas riksförbund har visat att en tredjedel avundervisningen i samhällskunskap ochreligionskunskap på högstadiet utförs av lärare somsaknar utbildning i dessa ämnen. Vad gäller NO-ämnen är situationen något bättre: saknarutbildning i fysik och kemi. I historia saknar 20 %av högstadielärarna adekvat utbildning.Många elever lämnar med otillräckligabaskunskaper och mycket dåligt självförtroende.Detta är oacceptabla brister i världens kanskedyraste skola.Att det blir så här är inte lärarnas fel. Det är viktigtatt framhålla. Lärarna har gjort och gör sitt bästa.Vad vi måste fråga oss är om de förutsättningar dearbetar under är rimliga.Jag föreställer mig att det finns många skolor ochlärare som skulle arbeta på ett helt annat sätt om degavs friare händer. Det är den friheten vi nu villskapa inom ramen för en skola som sätter allas rättatt växa i centrum.De grundläggande principerna om samverkan,tolerans och likaberättigande ligger fast. Skolanskall väcka respekt för sanning och rätt, förmänniskans egenvärde och människolivetsokränkbarhet. Den personliga integriteten får intekränkas. Allt enligt regeringsförklaringen. Detta ärinte bara honnörsord, det är viktiga principer att slåfast.Med den bakgrunden vill vi sedan skapa en nyvalfrihet på skolans område. Genom att ge skolanen läroplan med en tydlig kunskapsprofil och införaett system som innebär att de allmänna bidragenföljer elevens val av skola, skapas förutsättningarför att driva skolor i olika former.Det skall bli lättare att starta och driva friståendeskolor. Lärare med egna visioner och erfarenheterskall kunna driva skolor, och föräldrar skall kunnaskapa skolor som de vill ha för sina barn, för att nuta några exempel.Hittills har de fristående skolorna varit beroende avstarka organisationer eller föräldrar som ärberedda att göra betydande uppoffringar för att låtabarnen få den skolgång de önskar. Vi vill ändra pådetta. Vi vill att alla skall kunna välja skola.Faktum är att jag egentligen vill att alla skall väljaskola, eller fristående. Ett aktivtställningstagande när det gäller barnens skolgång ärett sätt att öka intresset för skola och utbildning.Aktiva och engagerade föräldrar har positivaeffekter när det gäller studieresultaten -- och ävennär det gäller barnens fostran. Det gäller oavsettvem som är huvudman för den enskilda skolan.I det här sammanhanget vill jag också säga att densystemförändring som pågår väcker frågor sommåste besvaras. Jag har i massmedia tillskrivits enmycket bestämd uppfattning om skolavgifter. Dethar jag ingen. Däremot är frågan naturlig att ställai en situation, dit vi kommer , därskolor med olika huvudmän blir helt jämställdaekonomiskt. Reglerna för tillståndsgivning, liksomhur skolorna kontinuerligt skall synasutifrån dessa regler, är annat som kan behöva sesöver -- inte i syfte att uppställa hinder eller för attåstadkomma administrativt krångel, utan för att getydliga besked om vad som gäller. Regelverket skallinte lämna utrymme för tyckande i störstaallmänhet, men det skall vara så utformat att vi kanvara förvissade om att skolpliktiga barn garanterasgod undervisning.Läroplansarbetet är enligt min uppfattning en av deviktigaste uppgifterna det närmaste året. Låt mig idetta sammanhang bara säga att jag är någotbekymrad över de direktiv läroplanskommittén haratt arbeta med. Regeringen kommer att se överdessa utifrån de besked som bl.a. gavs iregeringsdeklarationen. För egen del har jag ensträvan att göra läroplanen till ett viktigtdokument, som ger stöd och ledning till dem somarbetar i skolans vardag. Läroplanen får inte bli ettalltför flummigt dokument, som försöker gripaöver allt som kan röra skolan. Det är betydligtviktigare att precisera vad som är viktigt ochnödvändigt att prioritera.En sådan viktig precisering gäller det faktum att vigår mot ökade internationella kontakter. I det lägetär det nödvändigt att eleverna lär sig minst ett, menhelst flera, främmande språk. Men de måste ocksålära sig att förstå vår egen kultur och andraskulturer. Det anknyter en del till de bekymmer somLena tog upp och som jag kanskeåterkommer till senare.En skola utan betyg som mäter kunskaper visar interespekt för elevernas arbete. Betygen ger stimulans och information.Det sporrar till nya insatser.Så fungerar betyg som anger kunskap. Det relativabetygssystemet är nu äntligen moget för skrotning.Det finns ett långt gånget arbete på det härområdet, och jag ser fram mot att ta del av deresultat som det leder till.Riksdagen har också beslutat om storaförändringar av gymnasiet. I regeringsförklaringenanges att beslutet om att förlänga gymnasietsyrkesutbildning till ligger fast. Men även härgäller att kraven på goda kunskaper inte fåreftersättas. Regeringen kommer att föreslååtgärder som förstärker undervisningen. Dettagäller särskilt språken, men även en del annat.Avgörande för om skolan skall lyckas med sinauppgifter är att den har tillgång till väl utbildadelärare. Regeringens uppfattning är att skolanbehöver tillföras lärare som har djupareämneskunskaper än de som ges . Det är välbelagt att den lärare som har goda kunskaper ocksåkänner den trygghet som leder till ett gott arbete.Den säkerhet som kommer av goda kunskaper germöjligheter att skapa de relationer till eleverna sombehövs för att ge dem en god vägledning även iandra frågor än den rena kunskapsförmedlingen.Ett förslag om en ny lärarutbildning kommer attföreläggas . Avsikten är att den skalletableras parallellt med nuvarande utbildning.Ämnesutbildningen skall ges inom ramen försystemet med fristående kurser. En sådanutbildning kan startas mycket snart, och därmedkommer skolan att relativt snabbt få en nödvändigoch viktig förstärkning.Utöver behovet av en ny kompletterandelärarutbildning vet vi också att vi kan vänta oss brist på lärare över huvud taget. Babyboom,sex-åringar i skolan, relativt storapensionsavgångar, förlängda gymnasieutbildningarm.m. bidrar till detta. Jag är övertygad om att vikommer att få ägna kraft här i åt attfundera över hur vi möter det bekymret.Herr talman! Skolfrågorna är många och viktiga.Flera ledamöter har tagit upp en del frågor som jagskall återkomma till och besvara något senare.Anf. 5 () replik:Herr talman! Visst finns det brister i svensk skola,. Men ni har ju under 1980-taletkonsekvent biträtt vartenda förslag till nedskärningpå skolans område, och det har inte skapat enbättre kvalitet i skolan! Det kan vi läsa rapporterom.Ni talar om att matematikkunskaperna är dåliga.Men när föreslagit obligatoriskmatematikundervisning rakt över igymnasieskolan, inom alla utbildningslinjer ochgrenar, har sagt nej. Förundransvärt!Jag känner en tjej, vi kan kalla henne , somgår i och som har några doldahandikapp. Förhoppningsvis kan en del av demväxa bort allteftersom hon blir äldre. Det är ingetfel på intellektet hos , men hon kommerändå aldrig att komma över till den övre halvan. Dåfrågar jag mig: Vad visar i så fall betygen? Visar deatt en del av de dolda handikappen har växt bort?Eller visar de att hon har blivit duktigare i skolan?Jag skulle inte vilja vara lärare och ge Kerstinbetyg. Däremot skulle jag vilja vara lärare och haen bra kontakt med hennes föräldrar -- det ärstimulerande att undervisa också Kerstin.Vilken extra tilldelning, hur många hundralapparextra per termin, skall kunna ta med sig pågrund av sin 50--60-procentiga hörselnedsättning?Hur många hundralappar extra kan hon erbjudaden skola hon väljer därför att man där t.ex. måstebyta ut gardiner som verkar störande på henneskoncentrationsmöjligheter? Frågorna hopar sig.Hur många hundralappar extra skall få föratt hon skall ha möjlighet att välja skolskjuts tillden skola hon vill gå i? Hur många hundralapparextra per termin skall få för att hon skallslipa gå upp alldeles för tidigt, om hon harmöjlighet att ta en taxi, därför att hon behöver litetmer sömn än hennes skolkamrater i motsvarandeålder?Det går inte att lägga ut bidrag till skolan som enjämn smet, . Det går inte. Vi är olika,och gudskelov för det!Anf. 6 () replik:Herr talman! Vi har i en bra skola och engod utbildning. Vi har en välutbildad befolkning,och i förhållande till bruttonationalproduktensatsar vi mer än något annat land på skolan. Vårungdomsskola hävdar sig väl vid internationellajämförelser. har hög standard, ochdet är dessutom en standard som är relativt jämn,också jämfört med andra länder.Men det är klart att även det som är bra skall görasbättre.