prot · GE09118 · 1991-05-24 00:00:00 — Påverkan tillsammans medde övriga nordiska länderna är minimal. Jag trorinte att vi kan påverka så mycket, men vi kan sägaifrån.Anf. 48 Finansminister ():Herr talman! Det är värdefullt att frågan omNarmada-projektet och Värlsbankens insatser hartagits upp. Det är värdefullt att vi får tillfälle till endiskussion om detta och redovisa både de kritiskasynpunkter som finns och de insatser som görs frånsvensk sida, nordisk sida och i . Jagvälkomnar den diskussion som ochRagnhild Pohanka har tagit initiativ till.Jag vill svara direkt på frågor omde uppgifter som jag har lämnat. Dem har viinhämtat från ansvariga tjänstemän i Värlsbanken.Det gäller tidtabellen, och det gäller uppgifternaom att låneansökan beträffande projektet är avförd från banken. Dessa uppgifter harjag ingen anledning att betvivla; vi har inhämtatdem från bästa tänkbara källor.När det gäller frågan om offentlighetsprincipen ärvår inställning att och den svenskaregeringen skall redovisa sina ställningstaganden.Resp. land får sedan redovisa sinaställningstaganden. Det gäller den nordiskakretsen, och det gäller allmänt.Får jag sedan säga några ord mer principiellt. Jagtycker att det är viktigt att konstatera att denfattigdomsstrategi som banken lade fast 1990 iWorld Development Report har rönt storinternationell uppskattning. Huvudpunkterna i denstrategin är att skapa arbete åt de fattiga och attutveckla social service. Jag tror att det är viktigt attvi ser och erkänner de framsteg som sker på dettaområde.Det har också skett viktiga framsteg påmiljöområdet. Jag tycker att det är särskiltangeläget att säga några ord om det i den härdebatten, eftersom den handlar om detta. Det ärnumera bankens policy att miljöhänsyn skallintegreras i alla delar av verksamheten. Ett konkretresultat av detta är att miljöfrekvensbeskrivningarutarbetas för alla de projekt som kan antas få storakonsekvenser för miljön. Syftet är att tidigt fångaupp miljöeffekterna av planerade projekt.Ansvaret vilar på låntagarländerna. Ett viktigt skältill detta är att man vill försöka höjamiljömedvetandet hos mottagarländernasmyndigheter. Det ger också möjlighet att tillförakunskap och kompetens på miljöområdet.Härvidlag finns ofta stora brister, det skall inteundanskymmas.En viktig del av dessa beskrivningar utgörs av kravpå konsultationer med berörda befolkningsgrupperoch lokala miljöorganisationer. Bankens egenkompetens har förstärkts. Dels har man fått encentral miljöenhet, dels är det nu över 100 personersom arbetar med miljöfrågor i banken. Övrigatjänstemän, som inte är direkt engagerade i sådanauppgifter, har fått särskild utbildning.En genomgång av miljösituationen i samtligalåntagarländer har dessutom genomförts.Resultatet av granskningarna kommer att ligga tillgrund för bankens fortsatta insatser i landet i fråga.Det är viktigt att bankens insatser kan göras medutgångspunkt i en helhetssyn på mottagarländernasmiljöproblem.När det gäller de globala miljöproblemen harbanken tillsammans med FNs miljöprogram,UNDP, tagit initiativet till den s.k. globalamiljöfonden. Fyra områden har särskilt pekats ut:klimatproblemen, skydd för den biologiskamångfalden, skydd för ozonlagret, samt vissa typerav vattenföroreningar. har bidragit tilldenna fond med drygt 200 milj.kr. Det är vårförhoppning att fonden på ett verksamt sätt skallkomma att underlätta de förhandlingar som harpåbörjats om en internationell klimatkonventionoch en konvention till skydd för den biologiskamångfalden.Mot den här bakgrunden är det min övertygelse attVärldsbanken spelar en positiv och värdefull rollnär det gäller att förbättra miljösituationen ilåntagarländerna. Det innebär inte att det saknasutrymme för förbättringar. Jag anser t.ex. att det ärönskvärt med ett ökat engagemang frånlåntagarländernas sida. Min uppfattning är att detsammantaget har skett en klar förbättring när detgäller insatser på miljöområdet.Sverige har tillsammans med andra nordiska länderspelat en aktiv och konstruktiv roll som pådrivareoch initiativtagare i miljöfrågor inom banken. Ettuttryck för detta är den särskilda instruktion imiljöfrågor som vi har skickat till vår gemensammanordiska representant i . I uppdragetingår bl.a. att särskilt bevaka projekt där det finnsrisk för att ursprungsbefolkningen drabbasnegativt. Utgångspunkten för det nordiska arbetetär den målsättning om en hållbar utveckling somlanserades av och somsedan har vunnit bred anslutning. Det är en storglädje att kunna konstatera att det arbetet har buritfrukt i många avseenden. Jag kan försäkra att viäven fortsättningsvis kommer att hålla en hög profili dessa frågor. Det betyder bl.a. att vi extra nogaföljer Narmada och andra projekt som har storamiljöeffekter.Anf. 49 ():Herr talman! Jag hoppas verkligen att de uppgiftersom har fått från ansvarigatjänstemän och de bästa tänkbara källor iVärldsbanken är riktiga. Det vore ju mycketanmärkningsvärt om sådana tjänstemän skulleljuga det svenska rakt iansiktet; jag hoppas alltså att det inte har hänt.Men jag har en del andra kommentarer. Jag trorinte att vi här i en kort interpellationsdebatt exaktkan reda ut allt detta som har med att göra, alla komplikationer och denförödelse som vi också befarar, vi som harengagerat oss i den här frågan.Jag vill berätta för attriksdagsledamöter från de flesta partier helt nyligenhär i har haft ett seminarium omNarmada-projektet. Vi hade indiska gäster som ärengagerade internationellt och i för attförsöka rädda det som räddas kan och för attförsöka få både och ansvariga iIndien på andra, bättre och miljövänligare tankar.Detta seminarium, som var arrangerat iriksdagshuset, har fått den trevliga fortsättningenatt inte mindre än 128 riksdagsledamöter harundertecknat en ganska skarpt formuleradskrivelse, som har sänts till Världsbankschefen ochsom tar upp bl.a. några av de saker som RagnhildPohanka och jag har aktualiserat här i debatten. Vihoppas att vi får ett svar från Världsbankschefen,och får vi inte det så kanske vi får tillfälle att såsmåningom ställa frågor vid ett sammanträffande,som vi har fått en inbjudan till.För att travestera vad sade i endebatt , skulle jag vilja säga att aldrigkunde jag dröma om att jag skulle få stå här ochdebattera ett internationelt miljöprojekt medfinansminister . Det är, tror jag, intebara första utan definitivt också sista gången somjag har den möjlighet här från talarstolen. Menunder den lilla tid som är kvar på det här riksmötetvill jag försöka påverka att verkligenta upp ett resonemang när det gäller USAsinflytande. från , somvar med på det seminarium vi hade i ,var en av dem som öppet erkände att har enklar dominans i . Om det nudessutom är så att man har en ny inriktning motännu större privatisering när det gäller projekten,så menar jag att vi är verkligt illa ute. Jag vill gärnaha en kommentar till detta.Anf. 50 ():Herr talman! Jag vill fortsätta där jag slutade. Mankan inte diktera för , men man kanavstå från att låna pengar till och delta iverksamheten.Oberoende miljöorganisationer har också encentral roll i detta arbete, säger finansministern.Men de är ju till allra största delen motståndare tilldet här projektet. Jag tycker att det bra om mantalar med dem.Det är klart att man har granskat det här projektetnoga. Det är ju det största projektet någonsin ivärlden.Att det blir markförstöring endast om vattnet ikanalerna är stillastående -- det stämmer inte.Avdunstningen är så kraftig i det här klimatet attdet endast hjälper marginellt om man ser till attvattnet är i rörelse.Det är alltså helt klart att detta är ett kontroversielltprojekt, och det beror delvis på att det är så stort.De som man nu tillskjuterytterligare är endast dåliga restaureringspengar.Tänk om samlade pengarskulle användas för att restaurera skogar!Nu är av mark täckt av skogar, och detskulle behövas för att det skulle varaekologisk balans.Miljökonsekvensbeskrivningar -- ja, de finns i debevattningsprojekt som jag nämnde i mitt förstaanförande. Det gäller , ,och GAP i . Det är 100 anställda --jag tror att det var 65 från början -- som drunknar ibyråkratin. Enligt vad jag har hört direkt från demupplever de sig inte kunna förhindra att bl.a.sådana här projekt blir miljöskadliga.Många av dem som demonstrerar drabbas hårt avdetta projekt. En stor del av dem hör till gruppernastamfolk och fattiga jordbrukare -- de mest utsattagrupperna i . Det finns ännu inga realistiskaplaner för hur alla dessa människor skall kunnaåterbosättas och ersättas. är ju ett oerhörttättbefolkat land.Dessutom tror man inte alls, enligt andrautredningar, att det blir möjligt att klara av dessastora bevattningsprojekt. Vattnet kommer bara atträcka till att bevattna 20--av den planeradeytan. Det är i och för sig stora områden, men det ärganska otillräckligt.USA vill att skall kunna gelån till privata företag. Det kan dock inte ske utanen stadgeändring, vilket knappast lär bli aktuelltförrän det åter blir dags att utöka Världsbankenskapitalbas . Så står det i en artikel iDagens Nyheter. Detta förskräcker ju litet. OmVärldsbanken delar ut lån till privata företag på denhär nivån, kan man då se till att de får denmiljöinriktning och sociala inriktning som behövs?Här mister även sin nya miljöprofil --att kunna påverka.Anf. 51 Finansminister ():Herr talman! tyckte det varovanligt att föra en miljödebatt medfinansministern. Hon sade att det här skulle varasista gången. Jag hoppas att i diskussionen runt ochdess insatser på miljöområdet. Jag tänker fortsättaatt svara på frågor om detta ämne. Det är nämligenså att är mitt ansvarsområde inomregeringen och jag följer den med stort intresse.Dessutom är jag intresserad av miljöfrågor. OmViola läser kompletteringspropositionenoch budgetpropositionen noga framgår det av dematt den ekonomiska politiken består av vissa viktigafundament. Ett av dessa är samspelet mellanekonomi och ekologi. Jag har ett intresse för de härfrågorna. Ta det inte som något unikt och ovanligt,utan som ett uttryck för vikten av att se till att bådeekonomi och ekologi fungerar tillsammans.Det är naturligtvis riktigt att har ett störreinflytande än i den här institutionen, som imånga andra. Jag vill ändå hävda att ochNorden spelar en viktig roll. Vi har kunnat förafram och få gehör för sådana synpunkter som vi hartalat om och som gäller fördelning, miljö m.m.Får jag också tillägga några mer allmännasynpunkter om projektet som sådant. är ju,som redan sagts, ett av världens fattigaste länder.Behovet av utveckling är därför mycket stort.Bristen på energi är en svår restriktion för Indiensmöjligheter att utveckla sin ekonomi. Energinbehövs både för att utveckla industrin och för attåstadkomma förbättringar av utbildning ochhälsovård. Det betyder mycket för verksamhetenvid skolor och sjukhus att ha säker tillgång tillenergi. En stor del av den energi som kommer attproduceras i Narmada kommer att gå till industrin.Utvecklingen av industrin är nödvändig för attkunna skapa nya ekonomiska resurser som kananvändas till insatser mot fattigdomen. Det innebärockså att sysselsättningsmöjligheter skapas förbreda befolkningsgrupper. Det är det effektivastesättet att bekämpa fattigdomen.För levandsnivån på landsbygden spelarutvecklingen av jordbruket en nyckelroll. En starktillväxt i jordbrukssektorn innebär också störremöjligheter att minska den utbredda fattigdomen.Det beräknas att omkring 2,5 milj. människor inomdet område som berörs av leveri fattigdom. Det innebär att de har mindre än 370dollar att leva på.Livsmedelsproduktionen i har under desenaste decennierna ökat med i genomsnitt 2,5 %per år. För att man på allvar skall kunna åtgärdafattigdomsproblemen krävs, enligt Världsbankensbedömningar, att produktionen ökar , ellerhelst , . För att åstadkomma detta måstealla möjligheter till förbättrad bevattning utnyttjas.Det gäller såväl utbyggnad av nyabevattningssystem som förbättringar av deexisterande. Det finns, som har framgått både avmin redovisning och av de synpunkter som kommitfram i interpellationerna, skäl som talar för ochemot . Min uppfattning är att defördelar som jag har redovisat är så betydande attde trots allt uppväger nackdelarna. Därför kan jaginte ansluta mig till den uppfattning som säger attVärldsbanken bör dra sig ur Narmada-projektet.Anf. 52 ():Herr talman! , jag tror inte att detblir en debatt från den här talarstolen. Jag hoppasatt det kan bli i andra sammanhang. Man kandebattera i många olika fora.Allan säger, och det låter så klart ochtydligt, att regeringen och har visatvilken policy de har. Det skulle handla om attekonomi och ekologi är lika viktigt. Jag skulleönska att vi fick en extra debatt direkt efter dennaför att diskutera svenska förhållanden. Jag kanvisserligen säga att det är en policy om man tittar iolika dokument, men, , inte ipraktiken. Det är det stora bekymret. Jag tror mycket mer än vad som har skett i allasådana här debatter, också i de ekonomiskadebatterna, skall diskutera den kvalitativatillväxten som också kan göra ett land rikt, och inteenbart den kvantitativa, som t.ex. höjer denekonomiska tillväxten och visar ''bättre'' BNP-siffror om t.ex. bilismen och trafikolyckorna ökar.Nu skulle vi ju tala om . tillstår här att det finns argument både föroch emot. tycker att fördelarnaöverväger och att därför börfortsätta sitt engagemang. Men det är ju så, och dettycker jag att både och jag harförsökt att visa här, att om man skall våga påstå attVärldsbankens engagemang skall fortsätta därföratt fördelarna överväger, kan man inte bara utgåifrån en skriven policy, utan man får se på vad somhar skett och om detta ger belägg för att mantänker använda denna policy i praktiken. Det äroerhört viktigt.Världsbanken ställer utifrån denna nya policy, somlåter mycket bra och som harredovisat, krav på att både centralt ochdelstatsmässigt skall uppfylla vissa villkor iNarmada-projektet. har Världsbankenhaft fyra olika s.k. dead-lines. Man har sett frånVärldsbankens sida skjutit framför sig de fastställdatidpunkter då villkoren skulle vara tillgodosedda.Detta är också en uppgift som jag har kontrolleratsenast . Så sent som , dvs. närVärldsbankens senaste policy fastställdes, sköt manåterigen upp ett sådant här beslut och lät Indienvänta med att uppfylla villkoren.Anf. 53 ():Herr talman! Jag tycker också att detta har variten mycket rolig debatt. Jag skulle gärna vilja talamycket längre om dammar, eftersom det är ett avde intresseområden jag har. Jag har studerat hurdammar fungerar i många länder.Miljöpartiet anser också att miljöräkenskaper skallföras. Det har vi ansett , så länge som vi harfunnits parti. Det som på kort sikt ser ekonomisktlönsamt ut kan bli så ekologisktförödande att ekonomin blir sämre än när manstartade det kortsiktigt ekonomiskt lönsammaprojektet. Jag anser att hör hit.Det är en ekologisk katastrof man bygger upp här.Det är ekologiskt svårt i . Det ärhelt andra saker än dammbyggen som behövs.Som jag nämnde förut är det bevattning som är detcentrala, eftersom man får ut ganska litet energi.Jag vet att i och för sig behöver energi. Mananvänder ungefär lika mycket elenergi för sina 850miljoner innevånare som vi gör i med våra8 miljoner innevånare.Jag talade i går, tillsammans med en gruppkvinnliga parlamentariker, med frånTjeckoslovakien. I stora delar av Tjeckoslovakienfinns rent vatten. av graviditeternahos unga kvinnor är riskgraviditeter. Många barnföds missbildade. Det kemiska ökenscenario iCentraleuropa som förelades mig sedanär kusligt nära. Här har vi en möjlighet att försökabygga upp det igen. Det är omöjligt att säganågonting om hur svårt det är.I skulle man kunna förhindra att dennautarmning av vattenresurserna sker. Det är dettadet handlar om. När försaltningen kommer är deten utarmning av vattenresurserna. Det kan slutamed att man har mindre rent vatten förbefolkningen än vad man har , och de har ettdåligt utgångsläge . Detta är mycketallvarligt. Så är det över hela jorden.Vi hade en kamrat som var i och såg hurdet ser ut i saltöknen runt . Den haruppstått genom att man har använt så mycketvatten att man motverkat naturliga fluktuationer ifloderna. Det blir alltså en försaltning och ettökenliknande landskap.Anf. 54 Finansminister ():Herr talman! Jag vill understyka det som jag tror viär överens om, nämligen vikten av ett bra samspelmellan ekonomi och ekologi. Jag tror att ni hållermed mig, när jag säger att man inte enbart kan setill de miljömässiga konsekvenserna. Man måsteockså se på de ekonomiska, om vi skall fåutvecklingen att fungera väl.Jag hävdar på samma sätt mot dem som vill drivaen ensidig tillväxt att detta inte är hållbart i längdenom man inte tar hänsyn till miljön. Därför har viformulerat som en av de bärande principerna i denekonomiska politiken att vi skall sträva efter enuthållig tillväxt med en balans mellan ekonomisktillväxt och miljön. Detta är ett arbete där vi påintet sätt har alla lösningar färdiga. Vi har svåraavvägningar framför oss där. Jag tycker att det vorerimligt om ni kunde se och erkänna deninriktningen och ta det som utgångspunkt för enkonstruktiv diskussion framöver.Regeringen har tillsatt en utredning ommiljöräkenskaperna. Den har presenterat ettvärdefullt underlag, som visar att det kanske är merkomplicerat att åstadkomma det vi vill än vad vitrodde . Men med detta somutgångspunkt kan vi arbeta vidare med att föra inde miljömässiga och ekologiska synpunkterna i deekonomiska bedömningarna och den ekonomiskaredovisningen. De sker mycket, även om vi intealltid har svaren färdiga på alla frågor.Jag kan hålla med om deproblem vi ser i i spåren av denplanhushållning som lett till mycket allvarligamiljökonsekvenser. Jag hade för sedantillfälle att träffa min tjeckiske kollega och resoneraom den förändringsprocess som man står inför ochbehovet av att ta hänsyn både till människan ochmiljön i omställningsprocessen.Jag vill tillägga ett par ord, eftersom vi fört endiskussion om och dess roll. Jag villge ett par exempel som ger bra belägg för deninriktning som har på miljöområdet.Banken gav ett lån på 117 miljoner dollartill för att stödja landets nationellamiljöprogram. Huvudsyftet är att stärka demyndigheter som har miljövårdande uppgifter. Detskall bl.a. ske genom utbildning och teknisktbistånd. Lånet möjliggör också ett förbättrat skyddför utsatta områden längs Brasiliens Atlantkust.Det är ett exempel på den inriktning som jag anserär bra.Ett av bankens första lån till var ett miljölånpå . Pengarna används till denpolska regeringens arbete med att skapa enövergripande miljöpolitik för landet.Detta är två goda exempel på den inriktning jag harbeskrivit. Jag vill betona vikten av att vi engageraross från svensk sida, även om vi inte har annatinflytande än det som följer av vår relativa styrka ibanken. Vi kan ändå på detta vis verka för sådanaviktiga samhälleliga mål som en god miljö ochrättvis fördelning.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU16Arbetsmarknadsutskottets betänkanden1990/91:AU21--AU23 och AU24AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då de till dagens bordläggning aviseradeutskottsbetänkandena väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.7 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkanden1990/91:FiU31 Tilläggsbudget II inomfinansdepartementets område1990/91:FiU32 Tilläggsbudget II inomcivildepartementets område1990/91:FiU33 Oförutsedda utgifter för budgetåret1991/82Skatteutskottets betänkanden1990/91:SkU30 Företagsskattefrågor1990/91:SkU31 Förmögenhetsskattefrågor m.m.1990/91:SkU34 Beskattning av inkomst av tjänstfrån m.m.Socialutskottets betänkande1990/91:SoU20 Överföring av vissa uppgifter enligtsmittskyddslagen m.m.Trafikutskottets betänkande1990/91:TU34 Uppskov med behandlingen av vissaärendenArbetsmarknadsutskottets betänkanden1990/91:AU20 Privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft, m.m.1990/91:AU26 Visst regionalpolitiskt stöd8 Anmälan om frågorMeddelades att följande frågor framställtsden 24 maj1990/91:667 av () tilljordbruksministern om skogsplantering ochbevarande av områden av riksintresse:Julita hembygsförening ifrågasätter hur man skallkunna minska spannmålsarealen inom jordbruketutan att införa skyddsbestämmelser förområden som av klassats som avriksintresse för kulturminnes- och naturvård.I har dessutom en godsägare sett sig nödgadatt plantera igen större delen av godsetsjordbruksmark (500 ha), då de medel somregeringen avsatt ej är tillräckliga. Granplanteringinom de mest känsliga områdena kommer attpåbörjas i juni 1991.Här föreligger två motstridande beslut, dels ettbeslut att bevara vissa områden av riksintresse, delsett beslut att plantera igen jordbruksmark.Vad avser jordbruksministern att göra för attbevara områden av riksintresse när derasbevarande kolliderar med beslutet att plantera skogpå jordbruksmark?1990/91:668 av () tillsocialministern om de nya reglerna omsjukersättning:I socialförsäkringsutskottets betänkande om nyasjukersättningsregler slogs fast att försäkrade medmedicinskt väl dokumenterade sjukdomstillståndoch med större antal sjukdomsperioder skallbeviljas den högre ersättningen redan från förstasjukdagen.Så sker emellertid inte ute på kassorna.Många försäkringskassor kräver nämligen pårekommendation från RFV att antalet sjukperioderskall överskrida tio för att den högreersättningen skall beviljas.I pressen har framskymtat att densträngare praxisen har sitt ursprung i vissaanvisningar från socialdepartementet.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta föratt återföra tillämpningen av de nyasjukersättningsreglerna så att följsamheten tillriksdagens beslut blir större?1990/91:669 av () till statsrådetMargot om fördelningen av medel förökad kvinnorepresentation till politiska uppdrag:Statsrådet delade ut drygt 1milj.kr. av skattemedel till åtta projekt för att ökakvinnorepresentationen till politiska uppdrag.Pengarna tilldelades bl.a. Göteborgsarbetarekommun, /SKAF, , socialdemokratiskapartidistriktet i , Gotlandsarbetarekommun och PRO. Av sammanställningenframgick att åtminstone sju av de åttaorganisationerna tilhörde den s.k. arbetarrörelseneller var kontrollerade av densamma.Medborgarna måste fråga sig om skattepengar skallkunna få nyttjas på ett sätt som flagrant gynnar enviss politisk partigruppering i nära anslutning tillriksdagsval och kommunala val.Hur motiverar statsrådet attprojektpengarna så ensidigt kanaliseras tillpolitiska intressen som står statsrådet nära?1990/91:670 av () tillkommunikationsministern om sambandet mellanalkohol och trafikolyckor:Trafiksäkerhetsverket () har utfört enundersökning i samarbete med statens rättskemiskalaboratorium i . I en rapport påvisas attandelen omkomna i trafiken på grund av alkohol ärhögre än man tidigare ansett. En kraftigt förändradorsaksbild växer fram som innebär att minst vartredje dödsolycka i trafiken har klartalkoholsamband. Alkoholen torde vara den störstaenskilda olycksfaktorn inom trafikdöden. I dettaläge är det angeläget att regeringen snabbt vidtaråtgärder i förebyggande och kontrollerande syftesamt ser över påföljderna.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i anledningav de alarmerande rapporterna om mycket högaolyckstal för alkoholpåverkade i trafiken?1990/91:671 av () till statsrådet om biståndet till Etiopien:Läget i är efter flykt ur landetoch gerillans militära framgångar än merkomplicerat.