prot · GF0928 · 1991-11-20 00:00:00 — Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 53 ():Herr talman! En moderat ledamot av dennakammare sade : ''Det är kanskesymptomatiskt att i motioner med moderataundertecknare är det alltid Kärringön som tas somexempel.'' Jag förstod aldrig varför, men det kanskefinns någon annan klok ledamot av denna kammaresom kan räkna ut varför det alltid är Kärringön somtas som exempel i moderata motioner.Anf. 54 TOM ():Herr talman! Det finns naturligtvis många godaskäl till att Kärringön nämns i dessa sammanhang.Ett kan faktiskt vara att av de kronoholmar som harbebyggelse är Kärringön den mest omfattande.Kärringön och är de enda tvåkronoholmar som har någon större samling hus. PåKärringön har domänverket också organiserat enlokal förvaltning. Det har skett på ett så klumpigtoch tafatt sätt att man har dragit in staten i enjätteprocess om utvecklingen med 100 markägare.På har detta ännu inte skett, menproblemen kan bli aktuella även där.Anf. 55 ():Herr talman! Den rättsprocess som Tom Heymannu nämnde var ett av skälen till att visocialdemokrater ville avvakta med ett beslut idetta ärende. Denna process är ännu inte avgjord.En annan ledamot av denna kammare företräder isin profession en del markägare just på Kärringön.Den moderata ledamot som påpekade attKärringön tas som exempel i de moderatamotionerna hade ett leende på läpparna. Jagpåminner om att Kärringön ofta är platsen försemesterreportage om framträdande moderater.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 37 §. )16 § Organisationsformer för statensrevisionFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU2 Organisationsformer för statensrevision.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §.)Anf. 56 ():Herr talman! Ett enhälligt utskottsbetänkandebrukar normalt förbigås med tystnad och beslutasav . Det tycker jag dock inte bör varafallet med finansutskottets betänkande nr 2. Detenkla skälet härtill är att det beslut som riksdagennu kommer att fatta innebär en klar förstärkning avriksdagens möjligheter att arbeta och av riksdagensmöjligheter att följa upp fattade beslut, som berörstatliga organ och myndigheter. Beslutet innebärockså en klar förbättring av möjligheteratt skapa underlag för sina beslut och hävda dessagentemot exempelvis regeringen.Ett enigt utskott föreslår att skall geregeringen till känna vad utskottet anfört om attregeringen bör lägga fram förslag för omen kraftig förstärkning av revisionsresurserna förden statliga revisionen och revisorer.Skälen härför är två. Det ena är att det i de västligademokratierna är naturligt att parlamenten har entillräckligt stor revisionsresurs och att denrevisionsresursen är oberoende, något som är enhörnsten i all revisionsverksamhet.Det andra skälet är inte mindre viktigt, nämligenatt den förändring av den statliga budgetprocessensom håller på att genomföras ställer större krav påuppföljning och kontroll från sida.Avsikten är att skall få bättre möjligheteratt fatta riktiga beslut och även kunna kontrolleraoch följa upp att de beslut som fattas verkligengenomförs.Herr talman! Jag tror att det är en styrka förframtiden för riksdag att det här beslutetfattas. Förväntningarna är att regeringen i deöverväganden som pågår angående organisationav den statliga revisionen och även den s.k.riksdagsutredningen tar fasta på dagensriksdagsbeslut och återkommer till medförslag om förändringar i den statliga revisionensorganisation med bl.a. en förstärkning avriksdagens revisorers resurser.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 37 §. )17 § Vissa ändringar i lagen om betänkande1991/92:FiU3 Vissa ändringar i lagen om Sverigesriksbank (förs. 1991/92:10).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )18 § Forskning om den offentliga sektornFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU4 Forskning om den offentliga sektorn.Anf. 57 ():Herr talman! har en mycket omfattandeoffentlig sektor. Ungefär en tredjedel av allaförvärvsarbetande är sysselsatta inom offentligverksamhet. Det innebär nästan en och en halvmiljon människor, och skattetrycket är som bekanthögt.Kraven på en förnyelse av de offentligaverksamheterna har ökat, beroende dels på attstatens och kommunernas resurser har blivitknappare, dels på att medborgarna börjat ställakrav på en högre och bättre effektivitet. Man villhelt enkelt ha mer valuta för skattepengarna. Menmedborgarna vill också ha ökad valfrihet. Dethandlar också om att hitta nya modeller förverksamheterna, att finna nya lösningar inte minstför den politiska styrningen.Numera måste man vara fantasifull och våga prövanya vägar, bearbeta oplöjd mark. Detta gäller föralla dem som jobbar inom de offentligaverksamheterna men också för de förtroendevaldapolitikerna.Det nya som sker på det statliga området, ikommuner och landsting är i mångt och mycketomvälvande. Visst har man en hel del med sig ibagaget i form av tidigare erfarenheter, men tillallra största delen handlar det om en helt nykunskap. Här kommer det viktiga behovet avfördjupad forskning och kunskap in. Det är dettasom det här ärendet handlar om.Hittills har forskningen om den offentliga sektornvarit spridd över många områden och med mångaolika projekt. Det har resulterat i en godgrundforskning, men måhända har denna blivitnågot svåröverskådlig. Därför finns det nuanledning att gå vidare när nu kompetensen finnstill fördjupning och koncentration i s.k.spjutspetsforskning. I propositionen föreslås därförtvå centrumbildningar för forskning inom denoffentliga sektorn, ett förlagt till iStockholm i samverkan med , etttill i . Genom dessacentrumbildningar skapas förutsättningar för engod forskningsmiljö, där man också kan knytasamman den forskning som bedrivs på många hållinom detta område, så att forskningsresultaten blirväl kända.Herr talman! Förutom skapandet av dessa tvåcentrumbildningar förstärks forskningsresurernavia för forskare inom hela högskolan.Dessutom sker en forskning på kollegiet församhällsforskning i , avsett förgästforskarprogram.Utskottet delar propositionens slutsatser om viktenav att satsa på den här typen av forskning. Dockfinns vissa randanmärkningar, bl.a. vad gäller enev. omprövning av organisationsformerna och närdetta kan ske.Utskottet delar motionären att universiteten själva måste hamöjlighet att ompröva organisationsformerna omde inte är ändamålsenliga. Universitetens frihet attsjälva organisera sin verksamhet framhålls ju ocksåi propositionen. Någon tidsperiod föromprövningen anger inte utskottet.Herr talamn! Låt mig något ytterligare stanna vidDaniel Tarschys motion och också i det härsammanhanget nämna motion, därman diskuterar inriktningen avforskningsprogrammen, bl.a. att forskningen omoffentlig sektor inte bara skall beröra den egnaverksamheten, den s.k. inre förnyelsen, utan ocksåta upp gränszonen mellan det privata och detoffentliga. Självfallet är detta ytterst angeläget medtanke på den privatisering av offentligaverksamheter som förekommer i hela vårtland -- alldeles oavsett vilken politisk majoritet somstyr.Jag tycker att motionärerna har helt rätt i sinapropåer, men, herr talman, jag delar ocksåutskottets bedömning att vi i den här församlingenrimligen inte skall lägga oss i detaljer och härifrånstyra vilka projekt och vilka områden somforskningen skall inrikta sig på.Avslutningsvis: Om välfärden skall kunna utvecklasi vårt land behövs det nytänkande och kreativitet.Att tänka i gamla banor håller inte längre. Alla desom använder den offentliga servicen har blivit merkritiska, och det med rätta. Man vill få så godservice som möjligt med största möjliga valfrihet tilllägsta kostnad. Det är en stor utmaning för stat,kommuner och landsting, men redan nu kan vikonstatera att mycket har skett. Det finns en viljatill förnyelse och förändring som aldrig förr.Det är därför bra att det här viktigaförnyelsearbetet nu får ytterligare resurser förfördjupad forskning och kunskaps- ochkompetensutveckling.I det här sammanhanget förtjänar det att nämnasatt internationella kontakter och erfarenhetsutbyteär av stor vikt. och den svenska offentligasektorn skulle må väl av att pröva mer avinternationella modeller. Detta blir ju nu ännu merpåtagligt när vi närmar oss EG.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 37 §. )19 § Ekonomiska föreningar m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU1 Ekonomiska föreningar m.m.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )20 § Försäkringsvillkor för barnFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU2 Försäkringsvillkor för barn.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )21 § Internationell järnvägstrafikFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU3 Internationell järnvägstrafik (vilandelagförslag; prop. 1990/91:43, bet. 1990/91:LU14).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )22 § Internationella oljeskadefondenFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU4 Internationella oljeskadefonden(prop. 1990/91:196).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )23 § Internationella överenskommelser röranderäddningstjänstFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1990/91:FöU1 Internationella överenskommelserrörande räddningstjänst (prop. 1990/91:180).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )24 § Vissa försvarsfrågorFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1991/92:FöU2 Vissa försvarsfrågor.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )25 § Transporter av farligt godsFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1991/92:FöU3 Transporter av farligt gods.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )26 § Handläggning av vissa ersättningarFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1991/92:FöU4 Handläggning av vissa ersättningar(prop. 1991/92:22).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )27 § betänkande1991/92:SfU1 Socialavgifter.Anf. 58 ():Herr talman! När socialförsäkringsutskottetberedde detta betänkande nr 1 gällde det ett antalmotioner från allmänna motionstiden, förrariksmötet. Utskottet avstyrker motionernaenhälligt. Den borgerliga majoriteten hänvisar tillatt frågorna bereds i . Det görockså vi socialdemokrater delvis, men en delmotioner innehåller sådant som vi helt enkelt inteställer upp på.Jag förutsätter att vi kommer att få en hel deldiskussioner här i kammaren omsocialförsäkringsfrågorna när de konkretaförslagen föreligger. Jag återkommer till det.På en punkt anser vi emellertid att vi redan på dethär stadiet skall redovisa var vi står. Det gällersambandet mellan avgifter och förmåner. Under ettflertal år har vi haft borgerliga motioner ochreservationer, som krävt bättre överensstämmelsemellan avgifter och förmåner isocialförsäkringssystemet.Riksdagsmajoriteten har avslagit förslagen, därföratt den har ansett det vara ett avsteg från denobligatoriska och solidariska tanken bakom vårsocialförsäkring. Med den förslagstext som fanns ibetänkandet hade vi kunnat avstå från reservation,men med den skärpta formulering som blevmajoritetsskrivningen blev det nödvändigt för ossatt med en reservation markera vår inställning.Majoriteten säger nämligen: ''Utskottet anser detviktigt att frågor om överensstämmelse mellanförmåner och avgifter inomsocialförsäkringssystemet beaktas.'' Det är väl sånära en riksdagsbeställning man kan komma.Vi socialdemokrater vidhåller att det är en viktigoch för oss avgörande princip att vårsocialförsäkring även fortsättningsvis bygger på ettobligatoriskt och solidariskt system.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 59 ():Herr talman! Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1 innehåller en del motionskrav somtidigare behandlats i , precis som säger. I de flesta fall har de lett tillreservationer från de borgerliga ledamöterna.Vi har ansett att den socialdemokratiska regeringeninte ägnat exempelvis företagarna ochegenföretagarna det intresse som de är värda.Deras situation har alltid betraktats med vissmisstänksamhet av den socialdemokratiskaregeringen. har vi fått en ny regering med högaambitioner att förändra detta förhållande. Detkrävs för att få fart på svensk ekonomi ochföretagsamhet.Just ett rättvisst förhållande mellan avgifter ochförmåner måste eftersträvas, men det innebärockså att nuvarande system måste förändras.Regeringen tar upp dessaförhållanden i sina överväganden och vi kan inomtreårsperioden förvänta oss förslag, som kommeratt medföra förbättrade förhållanden för i dagmissgynnade grupper.I stort sett håller socialdemokraterna i oppositionmed om detta. I sin reservation tar man avståndfrån majoritetens förslag att låtasocialavgiftsuttaget finnas med i överväganden somgäller den ekonomiska politiken liksomvälfärdspolitiken. Oppositionen tycker att deträcker med pensionsberedningens förslag ochriksförsäkringsverkets förslag tillsjukpenningssystem.Jag utgår från att vi är överens om att även de härbitarna kommer att finnas med i de övervägandensom kommer att ske. Det är därefter de slutligabesluten skall tas. Vi har att ta ställning till hur detframtida pensionssystemet skall utformas, huravgiften kommer att bestämmas, hur sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen kommer att utformas ochhur stora avgifterna kommer att bli.Jag tror nog att vi kan vara överens om att engrundtrygghet för alla måste eftersträvas. Vi anserockså inom regeringspartierna att ett ökategenansvar bör byggas in i vårt försäkringssystem.När nu ekonomin är i ett sådant bedrövligt skicksom den har visat sig vara, måste besparingar skeäven i de generella transfereringssystemen. Dennatanke är inte heller främmande försocialdemokraterna. Vi var överens omförändringen i sjukersättningen, om sjuklönen ochom att avgiftssättningen skall vara kostnadsneutralnär det gäller insatser på detta område.Jag håller med om att vi haranledning att återkomma i dessa frågor längrefram. Det är också vår ambition att göra det så snartförslagen ligger på riksdagsbänken. Vår ambitionär också att detta skall ske så snart det göras kan,därför att det finns stora behov, dels avförändringar, dels av besparingar.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen.Anf. 60 ():Herr talman! Jag tycker också att detta betänkandeom våra socialförsäkringar inte är värt någon störredebatt. Vi skall avvakta de förslag som kommer ochde beredningar som sker. Det är självfallet pådet sättet.Vi har dock redan nu velat säga ifrån att vi aldrigkommer att ställa upp på förändringar isocialförsäkringssystemet som skulle innebära ettavsteg från den solidariska obligatoriska tanken.Det är lika bra att säga det nu.Jag vill också påminna om att när vi beslutade omde här förenklade reglerna för avgiftsuttag --det var såsom socialminister som ladefram förslaget -- var vi alla på det klara med ochöverens om att det skulle innebära ett avsteg frånöverensstämmelsen mellan förmåner och avgifter.Vi tyckte då att det var så stora administrativafördelar med det här systemet att de övervägdenackdelarna. Den uppfattningen har visocialdemokrater fortfarande.Anf. 61 ():Herr talman! Vi var överens, precis som Nils-OlofGustafsson säger. Det visade sig dock senare att detför vissa grupper i samhället, specielltegenföretagare och småföretagare, gav en någotogynnsam utdelning på de inbetalda avgifterna.Det kanske blev ett bekymmer för dem att orkamed att vara goda småföretagare och att arbetavidare såsom egenföretagare och kanske ocksåutvidga sin verksamhet, eftersom justarbetsgivaravgiftssidan med dessa sociala avgifterhar varit en tung börda. Genom en differentieringbåde av avgifter och av förmåner kan man kanskehitta en lämpligare utformning.Vår ambition är också att vi skall ha en solidariskvälfärdspolitik, som verkligen tar hand om de sämstställda som behöver samhällets skydd. Vi i centernhar som ett exempel fört framgrundpensionstanken, som finns också hos deandra partierna mer eller mindre väl utvecklad. Detär ambitioner som finns med i det fortsattaberedningsarbetet.28 § betänkande1991/92:SfU2 Tandvårdsförsäkringen.Anf. 62 ():Herr talman! I de borgerliga motionerna signalerasgenomgripande förändringar också på tandvårdensområde. Tydligen skall etableringsbegränsningenslopas. Landstingen skall inte längre ha ansvaret förbarn- och ungdomstandvården. Som vi ser det ärdet inte längre patienten och vården som är detviktiga och som skall sättas främst, utan det är detomtalade systemskiftet på alla områden.Jag tycker, , att en mycket viktigprincip inom välfärdspolitiken är vård på likavillkor var man än bor. Som vi ser det rubbar manallvarligt på denna princip, och det är olyckligt.Konsekvenserna för tandvården står helt klara.Ännu fler tandläkare kommer att etablera sig i deredan tandläkartäta storstäderna. Det blir problempå landsbygden. Man talar om valfrihet, men förvem? Inte blir det för människorna på de mindreorterna. Det är dem man sviker med sådana härförslag.När etableringsbegränsningen infördes var motivetfaktiskt att i viss mån anpassa tandvårdsresursernatill behov och samhällsekonomiskt utrymme. Mendet var också, vilket måhända var det viktigaste, attuppnå just en utjämning av tillgången påtandläkare mellan och inom regionerna. Tack vareden styrning som finns inometableringsbegränsningen har vi också en godtandvård i hela landet. Det vågar jag påstå. Vimenar att skälen för etableringskontrollen förprivattandläkare är precis lika viktiga , och detmarkerar vi i vår reservation.En bra tandvård är naturligtvis särskilt viktig förden unga generationen. Därför ser vi det somväsentligt att folktandvården har ett samlat ansvarför barn- och ungdomstandvården. Den har ocksånått mycket goda resultat. Tandhälsan för de allrayngsta har förbättrats avsevärt. En viktigförutsättning för detta goda resultat har just varitatt vården har omfattat alla barn och att den harvarit kostnadsfri. Det är oerhört väsentligt.Organisationen av barn och ungdomstandvårdenmed ett enhetligt ersättningsbelopp per barn harockså stimulerat till ett långsiktigt tänkande,inriktat på att uppnå en så god tandhälsa sommöjligt för barnen till en låg kostnad. Vi vet attinslaget av förebyggande åtgärder har varit mycketstort, vilket självfallet också är fördelaktigt urekonomiska aspekter. Vi tycker att det är enmycket klok uppläggning som den borgerligamajoriteten nu vill bryta upp för systemskiftetsskull. Det märker vi på alla områden. Vi tror att detär direkt farligt att de unga hamnar i den öppnavården med dess prestationsinriktade system. Vimärker det mycket tydligt, framför allt istorstäderna, och det är inte bra.Den socialdemokratiska regeringen tog i vårasinitiativ till en försöksverksamhet påtandvårdsområdet i några landstingskommuner.Syftet var att uppnå en ännu jämnareresursfördelning inom landet och en bättrehushållning med resurserna. I dennaförsöksverksamhet skulle också ingå endecentralisering av ansvaret från central nivå tilllokal nivå samt möjlighet till avreglering. Vi tyckeratt det är viktigt att denna försöksverksamhetverkligen får fortsätta. Den skulle ge svar på viktigafrågor. Speciellt viktigt är det att den får slutförasinnan man fingrar på taxesystemet. Framför alltskulle den ta upp en än jämnare resursfördelning.Vi märker nu att det finns en överförbrukning avtandläkarbesök och tandvård i storstadsregionerna.Det är en snedfördelning, och det är viktigt att mankan rätta till den. Det kan man, som vi ser det, göragenom vissa styrmedel.Det som förs fram nu är signaler, eftersom mansäger att de här frågorna bereds av regeringen. Detblir en debatt på vårkanten. Men redan nu vill vimarkera var vi står i de här frågorna. Vi tycker atttandvården är en oerhört viktig hälsofråga. Manhar gjort stora framsteg, och vi tycker att det ärklåfingrighet att ge sig in på detta.Jag yrkar bifall till de båda socialdemokratiskareservationerna.Anf. 63 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas dekvarvarande motionerna från allmännamotionstiden. De upptar frågor som främst röretableringsbegränsningar för privattandläkarna,tandvårdstaxan och barn- och ungdomstandvården.Låt mig inledningsvis säga att det är glädjande atttandhälsan hos svenska folket har förbättratsavsevärt . Inte minst barnens godatandhälsa bör vi notera med tillfredsställelse.Majoriteten i utskottet bibehåller sin uppfattningatt tvistefrågorna som röretableringsbegränsningarna och tandvårdstaxansnarast måste få sin lösning. Vi kan därför medglädje notera, som framgår av utskottetsbetänkande, att regeringen på flera sätt arbetarmed förnyelsen av välfärdssystemen. Inte minstviktig är då valfriheten för den enskilde,möjligheten att välja sin egen tandläkare och ävenvalfriheten för familjen att för barnen få välja dentandläkare som familjen finner bäst.Det är också av avgörande betydelse att skilja utden offentliga finansieringen och kontrollen frånproduktionen, oavsett om produktionen är privat,kooperativ eller offentlig.I betänkandet tas också tandvårdstaxan upp. Det ärnödvändigt, kanske främst av kostnadsskäl, attkonkurrens och effektivitet uppnås. Genomkonkurrens ökar man effektiviteten inomtandvården. Främst med tanke på att kostnadernaskenar i väg är det viktigt att öppna nya vägar föratt komma till rätta med problemen.Herr talman! Till betänkandet harsocialdemokraterna fogat två reservationer, delsom etableringsbegränsningen, dels omtandvårdstaxan.De framhärdar fortfarande med att motiven förfortsatt etableringsbegränsning kvarstår. De villfortfarande genom etableringskontrollen styratandläkare från storstäderna till orter medunderskott eller glesare tillgång på tandläkare. Attsystemet inte har fungerat visas av, som BörjeNilsson säger, att det finns betydligt fler tandläkarei storstäderna, främst i , trots att vi harhaft de här regleringarna . Det blir intebättre vård, , och inte vård på likavillkor oavsett var man bor, som ni säger, om manhar de här begränsningarna. Systemet har visat attdet inte fungerar. Det är därför vi måste hitta andravägar. Vi ser inte någon annan möjlighet än attavskaffa regleringarna och öppna för fri etablering.Vi tror att det är den väg man kan gå för att kommatill rätta med detta.Herr talman! Inledningsvis anförde jag att barn-och ungdomstandvården har lyckats mycket bra.Men det får inte vara ett argument för attföräldrarna inte skall ha möjlighet att välja, låt osskalla det en egen hustandläkare, till vilken helafamiljen kan gå.Det förvånar mig att socialdemokraterna vidhålleratt man enbart i glesbygder kan tillåta enuppluckring av monopolet. Om barnens tandhälsaenbart beror på folktandvården, blir frågan varförglesbygdsbarnen skall diskrimineras. Självklart ärdet inte på det sättet.I den översyn som regeringen avser att göra när detgäller etableringsfriheten, valfriheten för denenskilde, förutsätter majoriteten att frågorna lösesså snabbt som möjligt.Herr talman! I reservation 2 ansersocialdemokraterna att resultatet avförsöksverksamheterna bör avvaktas innan någrastörre förändringar görs i tandvårdstaxan. Det ärviktigt att tandvårdstaxan får ett inslag avförebyggande verksamhet, så att storakostnadskrävande insatser så långt möjligtminimeras. Det är bara att beklaga attsocialdemokraterna trummade igenom en stympadförsöksverksamhet, som inte ger svar på alla frågor.Majoriteten förutsätter att förändringar itandvårdstaxan utformas så att ökad konkurrensoch mångfald kommer just konsumenterna tillgodo. Om redan beslutad försöksverksamhet gerett sådant resultat återstår att se. Det får viutvärdera när den dagen kommer.Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet samt avslag påreservationerna 1 och 2.Anf. 64 ():Herr talman!