prot · GF0929 · 1991-11-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:29Torsdagen den 21 novemberKl. 12.00f401 > 1 § Svar på interpellation 1991/92:17 omkonkurrensen på bensinmarknadenAnf. 1 Näringsminister ():Herr talman! i har frågatmig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfteatt stärka konkurrensen på bensinmarknaden.Bakgrunden till frågan är ett fall därnäringsfrihetsombudsmannen (NO) prövatmisstankar om prissamarbete i bensinbranschen.Bensin- och oljemarknaden omsätter totalt ca 26miljarder kronor exkl. skatt, och det är åttaföretag som svarar för av landetsleveranser av motorbensin och dieselbrännolja tillåterförsäljare och konsumenter. Marknadendomineras sålunda av ett mindre antal grossistermed mycket homogena produkter och möjligheteratt anpassa sina åtgärder efter den effekt somdessa kan ha på konkurrenternas handlande. Detföreligger en tydlig oligopolställning. Enoligopolistisk marknad kännetecknas vanligtvis aven liten priskonkurrens. När det förekommerpriskonkurrens är det ofta på lokala marknaderoch under korta perioder. En uteblivenpriskonkurrens kan vara en indikation påhorisontell prissamverkan, men det kan även beropå att företagen väljer att konkurrera med andramedel än priset t.ex. service, rabatter och reklam.Jag delar uppfattning att det ärangeläget att påståenden om prissamarbete ochannan kartellbildning måste kunna utredasordentligt och tas fram i ljuset. Om det finns fogför påståendena skall det påtalade förfarandetsjälvfallet prövas enligt gällande lagstiftning.Konkurrenssituationen på bensin- ocholjemarknaden följs noga av såväl NO som statenspris- och konkurrensverk (SPK). SPK konstateraratt branschen präglats av enrelativt svag lönsamhetsutveckling och sjunkandemarginaler. Förväntningar på skärpta miljökrav,och därmed sammanhängande investeringsbehov,kan ses som en förklaring till att det under senareår har skett en höjning avförsäljningsmarginalerna bl.a. för bensin ocheldningsolja.SPK visar även att konkurrenssituationen på densvenska bensin- och oljemarknaden inte nämnvärtskiljer sig från den internationellakonkurrenssituationen. De internationellaprisförändringarna får som regel snabbtgenomslag på de svenska bensinpriserna.NO har, som även konstaterar,uppmärksammat bensinbolagensagerande och utrett påståenden omprissamverkan. NO har emellertid intefunnit skäl att gå vidare i ärendet.Som näringsminister kan jag medverka till att medgenerella åtgärder stimulera näringsfriheten ochfrämja en effektiv konkurrens. en effektiv lagstiftning och en effektivmyndighetsorganisation. Som framgått avregeringsförklaringen och deförslag som förelagts haråtgärder för ökad konkurrens och tillväxt högprioritet i regeringens politik för att återupprättaSverige som en konkurrenskraftig handels- ochindustrination. För att kunna upprätthålla enlångsiktigt effektiv konkurrens behövs i en modernmarknadsekonomi kraftfulla instrument för attundanröja hot och hinder mot en effektivkonkurrens. Teori och empiri lär oss attkonkurrensen ständigt är hotad. Därför behövs eneffektiv konkurrenslagstiftning och en effektivbevakning av att lagstiftningen följs.Det är regeringens avsikt att ett förslag till skärptkonkurrenslag skall föreläggas vårriksdagen.Detta förslag kommer att avsekonkurrensbegränsningar med verkan på densvenska marknaden. Härtill kommer att EGskonkurrensregler, om godkänner , fr.o.m. de facto blirgällande rätt även i Sverige.Jag är inte beredd att gå innärmare på detaljerna i ett förslag till ny svenskkonkurrenslagstiftning. Konkurrenskommitténsförslag har remissbehandlats, och ettberedningsarbete pågår. I kommitténs förslagfinns några huvudpunkter som det är av intresseatt särskilt belysa i det här sammanhanget. En nylag bör enligt konkurrenskommittén ha ett störreinslag av direkta förbud motkonkurrensbegränsande samarbete, däriblandhorisontell prissamverkan. Lagen skulle därmedkunna få en större allmänpreventiv verkan, ochöverträdelse av ett förbud skulle normalt leda omedelbar påföljd. I dagens system ger ettbeslut av NO eller ytterst () närmast en vägledning för framtiden. Detkan i detta sammanhang konstateras att man inomEG ser strängt på överträdelser av förbudet motprissamverkan i artikel 85.Sanktionssystemet bör enligtkonkurrenskommittén effektiviseras, så att enekonomiskt kännbar påföljd drabbar företag isådana fall där förbuden överträtts. Kommitténanser också att en ny lag bör ge ökade möjligheterför konkurrensmyndigheten att tillgripatvångsmedel för närmare undersökningar och attta in uppgifter och material som kan styrka enöverträdelse av lagen. Det senare kan ha särskiltintresse för utredning av den typ av ärenden somSten nämner.I regeringens proposition om en nysmåföretagspolitik (prop. 1991/92:51) somförelades harregeringen aviserat att uppgifter från nuvarandeSPK och NO skall föras samman i en nyorganisation. En ny myndighetsorganisation ärenligt min uppfattning ytterligare ett viktigt inslagi en effektivare konkurrensbevakning.Anf. 2 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret som jag tyckerär i huvudsak positivt.Vi i har numera en ofta förekommandeoch intensiv debatt om bristen på konkurrensinom områden där vi människor alltid måsteverka.Inom byggbranschen kan vi när det gäller varjestort bygge överallt i landet se att ett par tre storabyggföretag går samman och bildar konsortier.Det hävdas att det beror på att man vill fördelariskerna jämnt. Det är möjligt att det är ett skäl.Men jag är helt övertygad om att sådanakonsortiebildningar inte bidrar på det bästa sätttill att t.ex. hålla hyrorna nere.På samma sätt förhåller det sig inomlivsmedelsbranschen. Ett par tre företagdominerar branschen. Effekten därav är, enligtmånga experter, att vi i har de kanskehögsta matpriserna i hela Europa.Sedan kommer jag in på det som är aktuellt ,nämligen detta med bristen på konkurrens inomden svenska bensin- och oljenäringen.Som varm anhängare av marknadsekonomin inserjag att privata företag i stort sett är det enda somgäller. Men när privata företag kan misstänkas föratt bilda karteller ställer jag mig på den sida därmånga står. Jag hävdar alltså att nuvarandesituation inte är bra från konsumenternassynpunkt. Förvisso har jag inte några konkretabevis. Således kan jag inte lägga fram materialsom kanske skulle kunna vara avgörande inför endomstol. Men till pekar allt på att detinom bensinoch oljebranschen finns en omfattandekartellverksamhet, som innebär att vi haronödigt höga bensin- och oljepriser. , ochytterst, drabbas konsumenten.Motormännens riksförbund har anmält dettaförfarande till näringsombudsmannen, som hartagit upp frågan och kontrollerat olika uppgifter.Men, precis som det står i dagens svar frånstatsrådet, näringsombudsmannen hade intenågon möjlighet att ingripa. Jo, visstfanns det människor som mellan skål och väggvågade tala om att här förekom mycket storatveksamheter. Men när NO begärde att dessamänniskor skulle underteckna anmälningarnamed sina namn eller när TVs Rapport begärde attde på en så att säga skuggig bild skulle tala om vadde visste drog de sig ur. Det kan jag ha vissförståelse för.De senaste dagarna har synnerligen graverandeuppgifter lämnats i flera tidningar. Man har gettexempel på en bristande konkurrens.I dag kan det noteras att det inte förekommernågra priskrig. Lokalt vågar man inte börja medsådana, därför att alla sådana åtgärder skallstyras centralt. För sedan sänkte ett företagpriset på bensin med per liter. Men manvågade inte annonsera om det på den stora skyltsom fanns vid bensinmacken. Det var bara påbensinpumpen som man kunde läsa omprissänkningen.En annan sak som gör att man kan ifrågasätta omdet finns någon konkurrens på det här området ärdet som man har kunnat läsa om på olika ställen.Jag tänker då på sådant som en tiger i tanken,50 och Stimula 500. Men om man tankart.ex. på en och upptäcker att en OK-bilpumpar ner bensin i den här mackens tankarbehövs det inte någon större intelligens för att manskall begripa att det kanske trots allt är sammabensin det handlar om.Även här i är priserna förhållandevishöga, skatter undantagna, jämfört med vad somgäller i andra länder i . Det är också enindikation på att det kanske inte är som det bordevara när det gäller konkurrensen på detta område.Statsrådet säger, och jag kan inte låta bli att le närjag tänker på det, att den svenska marknadensnabbt anpassar sig till internationellaförändringar. Vi bilister märker mycket väl attpriset vid bensinmackarna höjs dagen efter det attoljepriset höjts i . Men när priset sänksi samma stad är snabbheten inte lika utvecklad,utan det dröjer innan prissänkningen slårigenom. Åtminstone någon konsekvens vore bra.Oljebolagens resultat var enorma 1989 jämförtmed 1988. Många företag gick med vinst, och dethandlade då om hundratals miljoner. Detta skalljämföras med den förlust man hade året innan.Här avlämnat svar är inte riktigt korrekt. Det sägsju där att det har varit dålig lönsamhet i dettasammanhang.Till sist, herr talman, vill jag bara säga följande.Det finns mycket att säga. Tyvärr är taletidenalltför kort. Jag vill dock ställa en fråga tillstatsrådet. Tack och lov kommer statsrådet attföreslå en ny konkurrenslagstiftning. Min fråga ärdå: Kommer det att innebära effektiva sanktioner?Ett företag kan ju ha 1 miljard i omsättning. Omdet här företaget tilldöms böter om 10 000 eller20 . är det inget speciellt för företaget. Jagförväntar mig därför en lagstiftning som innebäratt man verkligen kan vidta kraftiga åtgärder, såatt vi i får en konkurrenssituation äveninom bensin- och oljehandeln, till konsumenternasfromma.Anf. 3 Näringsminister ():Herr talman! I grund och botten har jag sammainställning här som i Malmö.Problemet är bara att hitta bevismöjligheter närdet gäller att påvisa att kartellbildning verkligenfinns. Det är inte fråga om något annat än att vi,självfallet, skall ha möjligheter till effektivasanktioner.Vi kommer inte att spilla någon tid, utan vikommer så snart det är möjligt och efter sedvanligberedning att förelägga förslag till en nykonkurrenslagstiftning och även förslag tillförändringar när det gäller dekonkurrensvårdande myndigheterna.Personligen ser jag konkurrenslagstiftningen ochde myndigheter som skall vårda denna som kanskeett av de absolut viktigaste näringspolitiskainstrument som står till vårt förfogande.Anf. 4 i (m):Herr talman! Jag tackar för det mycket positivakompletterande svar som statsrådet har gett här idag.Orsaken till att jag har begärt ordetär att tiden var alltför knapp . Jag vill tillprotokollet läsa in vilka siffror det handlar om ochtala om varför man kan misstänka att det här finnsen klar och uppenbar kartellsituation.Enligt petroleumhandelns tidning redovisade Shell1989 en vinst om 315 milj.kr., detta jämfört meden förlust om 40 milj.kr. året innan.Finansdirektören säger: Detta är det bästa resultatvi har uppnått under de senaste 25 åren.Svenska Statoil säger att man hade detnäst bästa resultat som man någonsin upplevt häri Sverige.OK hade 1989 en vinst som uppgick till483 milj.kr. Allting är förvisso relativt.Efter att ha talat med experter konstaterar jag attdet rör sig om mycket bra vinstsiffror. Det finnsanledning att tro att en del av de här siffrornaberor på det faktum att det här finns ett klart ochuppenbart prissamarbete. Det kan inte vararimligt att åtta tio stora bensinföretag samma dagkan höja priset på bensin med per liter för att14 dagar senare unisont, samstämmigt, bestämmaatt priset skall sänkas med . Jag tror att denmåste vara mycket naiv, och framför allt mycketblåögd, som tror att detta är resultatet av en frikonkurrens på en öppen marknad.Jag hoppas att den nya konkurrenslagstiftningsom statsrådet har aviserat här och som hanpå ett förtjänstfullt sätt har gjort reklam för skallverka i riktning mot att vi som konsumenter såvälnär det gäller bensinen som när det gällerbyggmarknaden och livsmedlen får en marknaddär aktörererna kan spela ärligt, med öppna kort,till konsumenternas fromma.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1991/92:20 omsmåföretagens riskkapitalförsörjningAnf. 5 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig bl.a.om jag är beredd att låta ge de regionalautvecklingsfonderna ekonomiska resurser förfortsatt lokal långivningsverksamhet.Regeringen lade fram sinproposition om en ny småföretagspolitik (prop.1991/92:51). Propositionen innehåller en radförslag som bl.a. syftar till en effektivareriskkapitalmarknad för småföretagen. Bakgrundenär att dessa företags tillgång på riskkapital behöveröka väsentligt.Inriktningen av förslagen är att en effektivriskkapitalförsörjning utan direkt statliginblandning successivt bör byggas upp. Exempelvistas förmögenhetsskatten på arbetande kapital bort.Det gör att många företag får bättre förutsättningaratt bygga upp det egna kapitalet, vilket också ökarmöjligheterna att få lån. Det är även av stor vikt attbelysa hur främst teknik- och innovationsföretagkan främjas genom förändringar i skattesystemet.I bereds för närvarandefrågan om den framtida börshandeln med aktier.Regeringen har för avsikt att i samband därmedpröva frågan om förbättrade möjligheter till enallmän handel med småföretagsaktier.Regeringen avser inte att avskaffautvecklingsfondernas nuvarande former av lån intilldess denna del av småföretagensriskkapitalförsörjning på ett tillfredsställande sätthar ersatts av andra former av riskkapital.Som redovisats i regeringens proposition om en nysmåföretagspolitik övervägs olika former förkapitalförsörjning. Dit hör bl.a. någon form av lånliknande de tyska s.k. egenkapitallånen, EKH-lånen, liksom skattestimulanser för privatriskkapital i teknik- och innovationsföretag.Svaret på fråga är alltså attutvecklingsfonderna nu kommer att få bedrivautlåningsverksamhet utifrån ett mindre kapital ochatt regeringen på andra sätt kommer att främjariskkapitalförsörjningen för småföretag.Jag vill vidare framhålla att utvecklingsfondernaäven i fortsättningen kommer att ha viktigauppgifter när det gäller att främja småföretagensutveckling genom rådgivning, utbildning m.m.Anf. 6 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret. Det är klart att regeringen nu lagt framen rad viktiga förslag i sin småföretagarpropositionför att stärka småföretagens ställning. Det var ennödvändig omorientering som har skett och som jagå det livligaste vill understödja. Sänkningen avförmögenhetsskatten på det i företagen arbetandekapitalet är en sådan positiv och riktig åtgärd somvi i har drivit.Småföretagen är livsviktiga för sysselsättningen ochhelt avgörande för möjligheten att klarasysselsättningen i alla delar av landet. Viktigt försysselsättningsutvecklingen är också att nya företagkan startas. Förmögenhetsskatteförändringen är jufrämst, i alla fall till en början, en fördel för demsom redan är etablerade och har en viss kapitalbas,men även för nystartande är det av psykologiskbetydelse. Men där krävs också andra åtgärder föratt klara kapitalförsörjningen vid själva startandet.Där har utvecklingsfonderna i länen, inte minstderas låneverksamhet, spelat en mycket viktig roll.Jag ställde min interpellation just mot bakgrund avatt det framskymtat en oro i debatten över hurregeringen ser på utvecklingsfonderna i framtiden.Den förra regeringen tog ju stora steg mot attförsvaga utvecklingsfondernas möjligheter attfungera som långivare -- skulle de kansket.o.m. läggas ner.Jag är mycket nöjd med den del av svaret därnäringsministern ger ett klart besked om attutvecklingsfonderna inte skall läggas ner, inte deraslåneverksamhet heller, i varje fall inte förrän andralösningar för riskkapitalförsörjning lokalt i länenföreligger. Tvärtom uttalar näringsministern att att utvecklingsfonderna kommer att ha en viktiguppgift även i fortsättningen. Det vill jag livligtinstämma i.Jag tror att detsamma gäller uppgiften att tillgodoseriskkapitalförsörjningen för företagen. Men där villjag höja ett varningens finger för att ta bortlångivningen från utvecklingsfonderna. Dethindrar naturligtvis inte att man går vidare medytterligare lösningar. Länsvisa riskkapitalbolag, därinvånarna i länen är med och satsar på det lokalanäringslivet, kan vara en lösning, såsom vi i centernhar fört fram . Kan det, herrnäringsminister, vara en av de andra lösningar påsikt som ministern antyder i sitt svar?Här finns naturligtvis också en kortsiktigproblematik. EKH-lånen är bra, men det saknaspengar innan systemet kommer att fungera, somjag ser det.I en enkät som utvecklingsfonderna har genomförtframgår att det nu finns 2 370 företag som har braidéer att utvecklas, och som skulle ge sysselsättningmen att det just nu saknas kapital för att förverkligadessa idéer. Detta är naturligtvis inte bra. Samtidigthar nu bankerna skärpt sina krav på säkerhet ochgarantier. Det är naturligtvis en svår situation förföretagen.Jag hoppas att näringsministern är beredd attmedverka i sådana lösningar underöverbryggnadsperioden, tills EKH-lånen blir merverksamma. Jag kan inte se några blockeringar fördet i svaret. Jag hoppas -- och det vill jag habekräftat -- att jag har uppfattat näringsministernrätt i mitt antagande.Anf. 7 ():Herr talman! Vi har bl.a. ianslutning till näringspolitiska propositioner underförra riksdagsperioden disktuerat det akutabehovet av riskvilligt kapital i små och medelstoraföretag. Vi har också konstaterat att problemetbestod i att privata intressenter inte förmådde atttäcka behovet, inte förmådde att leva upp till denriskvillighet och uthållighet som främstengagemang i nystartade teknikbaserade företagkrävde.Jag betvivlar den väg som regeringen med bulleroch bång har slagit in på, nämligen atthuvudsakligen genom skattesänkningar föra överkapital från andra investeringar till investeringarlångsiktigt och riskvilligt. Jag tycker att deförmånliga villkoren champagneyrainom ekonomin visar att det här inte är lösningen.Man vill alltid hitta och leta efter bästa möjligaplaceringar, sådana som ger mest avkastning ochsnabbast. Risken finns att detta kommer attfortsätta även med skattelättnader, som då ärregeringens väg.Det är svårt att begripa att regeringen med så svagaargument som den har är beredd att i praktikenrasera den välfungerande verksamheten iutvecklingsfonderna. Det är inte trovärdigt att sägaatt de, om man inskränker fondernas verksamhetradikalt, skall kunna driva t.ex.konsultverksamheter vidare med lönsamhet inomsmåföretagssektorn. Det går inte.Detta innebär att en viktig del av fondernasaffärsidé, kapitalförsörjningen som kompletterasmed kunskap och kontakter, försvinner samt atthela verksamheten hotas. Det rimliga vore att man,som och vänstern under förra periodenföreslog, lät mer kapital slussas genomutvecklingsfonderna till de små och medelstoraföretagen och att detta egentligen sattes i gångomedelbart. Som sade finns detnödlidande företag med goda affärsidéer men somhar brist på kapital. Deras verksamhet hotas avnedläggning och deras expansionsmöjligheterbegränsas. I förlängningen av detta hotar ocksåarbetslöshet. Åtgärder mot den typen avkapitalförsörjning är åtgärder som leder tillminskad sysselsättning och ökad arbetslöshet.Det är också rätt upprörande att regeringen och PerWesterberg är så övertygade om vägen men sådiffusa när det gäller målen. Jag tycker att det är enmärklig formulering i propositionen omsmåföretagen där man talar om någon form avlånliknande EKH-lån. Det enda som är precist idetta är EKH. Annars kunde man lika gärna hasagt: Någon form av lån skall lösa det här.Varför inte vänta och tänka igenom för att sedanlägga fram ett väl genomarbetat förslag fördiskussion i kammaren och i offentligheten i ställetför att skapa oro i utvecklingsfonderna och hossmåföretagen? Det finns också signaler ipropositionen som skapar förvirring. PerWesterberg har sagt att det är viktigt att satsa på nyteknik, teknik- och forskningsbaserade företag,men i propositionen sägs att man vill dra in stödettill ny teknik och nya produkter. Man vill lägga nedVT-delegationen, dvs. den verkstadstekniskadelegationen, som skall stödja företag som ärunderleverantörer till t.ex. och . Dessaunderleverantörer har kommit i kläm i en ökadkonkurrens, och man måste hjälpa dem att hittanya verksamheter.När man å ena sidan ger dessa signaler mot nyteknik och nya produkter som man åandra sidan säger att man skall satsa på detta,skapar man förvirring.Varför inte bygga vidare på det som är bra isystemet? Varför inte utveckla möjligheterna i deregionala riskkapitalbolagen? Det sades redan iden näringspolitiska proposition som densocialdemokratiska regeringen lade fram att det ären strävan att även privata och andra intressenterskall delta med kapital och kompetens i dessabolag.Man bör bygga vidare på de riskkapitalbolag somvänstpartiet och socialdemokraterna har föreslagit.Gör riskkapitalbolagen till kraftfulla aktörer påriskkapitalmarknaden! 8 (m):Herr talman! Regeringens proposition om den nyasmåföretagspolitiken inleds med ett antal myckettänkvärda och välformulerade ord omsmåföretagens roll: Det är i småföretagen som denya möjligheterna och de nya jobben finns. Nyföretagsamhet måste bli ekonomins spjutspets motframtiden.Som smålänning med ett visst förflutet i näringslivetoch småföretagsamheten vågar jag påstå att dettaär ljuv musik. Det finns definitivt enframtidstro bland väldigt många, inte barasmåländska företag utan hos landets samtligasmåföretag.Småföretagarna känner sig uppmärksammade. att det nu sker förändringar i politiken. Jagvågar påstå att småföretagarna är mycket välskickade att motsvara förväntningarna och attuppfylla önskemålen om att vara just dennaspjutspets mot framtiden för att det skall kunnaskapas expansion och dynamik i . Dettakräver ju att små företag får bli större och att månganya företag startas, vilket i sin tur kräver godaaffärsidéer, entreprenörer och kapital.Jag är inte speciellt orolig när det gälleraffärsidéerna, för det kommer att utvecklas månganya sådana. Inte heller är jag speciellt oroad när detgäller mängden entreprenörer. I och med designaler som regeringen nu ger till landetssmåföretagsamhet kommer många nyaentreprenörer att se dagens ljus, känna sig kalladeoch att vilja pröva sina vingar.Herr talman! Jag är dock mycket oroad när detgäller den tredje komponenten, nämligen detriskvilliga kapitalet. Näringsministerns svar tillAgne redovisar mycket klart denna oroinför och insikt om problemet. Jag delaruppfattningen att det finns mångaintressanta instrument, vilket framgår av depropositioner om framtida möjligheter som haravlämnats . Men jag ärdjupt oroad över hur man skall kunna klara någonform av överbryggning mellan dagens situation ochden situation som kan förväntas uppkomma som enföljd av nya positiva förslag.Det har redan framkommit tidigare i diskussionenatt situationen är att nya krediter inte beviljas,inte ens till de företag som har verkat under ganskamånga år och som har skött sina förhållanden medkreditinstituten på ett föredömligt sätt. Nystartadeföretag får i stort sett nobben. Riskerna är för stora.Mycket seriösa affärsbanker deklarerar klart att detnu bara är topplaget som får krediter, för där ärrisken intill minimal. Affärsbankerna är underrådande förhållanden inte intresserade av att gå ini nystartade företag. Med andra ord innebär ''underrådande förhållande'' att den turbulens som finnspå de finansiella marknaderna måste klinga av.Man måste slicka såren efter förlusterna. Dåuppstår frågan: Hur skall man hantera dennaverklighet?I har utvecklingsfonden medganska stor framgång -- utvecklingsfonden iKronobergs län är mycket kompetent -- under desenaste tre--fyra åren ställt upp med riskvilligtkapital till ca 300 företag. Dessutom har man gjortbra insatser, eftersom den kombination som finnshar skapat hävstångseffekt gentemot andra aktörerpå marknaden. Det är en enorm rusning tillutvecklingsfonden i med önskemålom mer riskkapital.