prot · GF0910 · 1991-10-15 00:00:00 — Jag skulle vilja börja med att hälsajustitieministern välkommen till rikspolitiken. Detär ju debatt i kammaren, och jag serfram emot många spännande och konstruktivadebatter framöver.Jag har inte ställt min fråga för att på något sättmisstänkliggöra justitieministern. Jag har överhuvud taget inte yttrat mig om den förundersökningsom har bedrivits och som har lagts ner. Jagreagerade mycket hårt -- jag var inte ensam omdet -- mot statsministerns uttalande där han, somjag och många uppfattade det, dömde ut de svenskamutbestämmelserna som ''kineseribestämmelser''.Att han sedan gjorde det under en pågåendeförundersökning var naturligtvis än allvarligare.Vi har i av tradition hårda regler förmutbrott. Det är min bestämda uppfattning att viskall ha det så också framöver. Får jag tolkajustitieministerns svar på min fråga så, att hon delaruppfattningen att vi skall ha hårda och restriktivaregler framöver och att hon ser det som enangelägen uppgift att vi bedriver ett aktivtbrottsbekämpande arbete även på det härområdet? Jag skulle vilja att justitieministernbekräftade att jag har tolkat hennes uttalanderiktigt i detta avseende.Anf. 109 Justitieminister ():Herr talman! Mitt uttalande är rätt tolkat.Anf. 110 ():Herr talman! Jag är glad över att justitieministerngör detta klarläggande. Det innebär också attjustitieministern inte delar statsministerns mergenerella omdömen om mutbestämmelserna.Anf. 111 Justitieminister ():Herr talman! Jag tänker över huvud taget intekommentera det sista som sade.Då var han på nytt inne i polemik.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Svar på fråga 1991/92:10 omförmånstagarförordnande i privatapensionsförsäkringarAnf. 112 Statsrådet talman! Enligt gällande rätt kan enskildegendom inte tillskapas genom ettförmånstagarförordnande i en försäkring.Charlotte menar att detta borde varamöjligt och har frågat justitieministern när enproposition kan bli aktuell. Arbetet i regeringen ärså fördelat att det är jag som skall svara på frågan.Egendom som makar äger är antingengiftorättsgods eller enskild egendom. Det är barasådan egendom som är giftorättsgods som skall ingåi bodelning efter en upplösning av äktenskapet.Egendom kan göras enskild genom ettäktenskapsförord mellan makarna. Egendom kanockså bli enskild genom att en givare i engåvohandling föreskriver att den bortgivnaegendomen skall vara mottagarens enskildaegendom. På motsvarande sätt kan egendomen blienskild genom villkor i testamente. Vidare kanegendom som har kommit i stället för enskildegendom vara enskild. Vid sidan av detta finns deti dag ingen möjlighet att göra egendom enskild.Jag anser att det är mycket som talar för att enskildegendom bör kunna tillskapas även genomförmånstagarförordnanden i försäkringar. De skälsom har anförts som stöd för att göraskillnad mellan å ena sidan villkor i samband medgåva och testamente och å andra sidanförmånstagarförordnanden framstår numera intesom så starka.Jag tänker genast ta initiativ till att frågan bereds ijustitiedepartementet. Men en lagändring kommeratt ha en sådan betydelse att ett förslag tilllagändring bör granskas i ett remissförfarande.Bl.a. därför kan jag inte lämna något beskedom när en proposition kommer att lämnas.Anf. 113 ():Herr talman! Jag får tacka så mycket för svaret.Statsrådet gav ett helt annat svar än de svar som vihörde från den tidigare majoriteten. Vi går in ien ny tid med en ny principiell inställning.Försäkringssparande är uppskjuten konsumtionoch bör så behandlas. Samma regler skall gälla somför testamente och gåvobrev. I testamente ochgåvobrev kan man förordna om att viss egendomskall utgöra enskild egendom. Det är inkonsekventatt inte samma juridiska villkor gäller påförsäkringsområdet.Det nuvarande förhållandet har kritiserats avrättslig expertis, bl.a. av i supplementtill 1988 och relativt av AndersAgell i 1/1990. Båda påtalar atten förändring av lagen är befogad, och att detföreligger ett stort praktiskt behov. Detta har ocksåverifierats av försäkringsbolagen ochförsäkringsinspektionen.Under förra mandatperioden hade vi en utfrågningi lagutskottet. Från försäkringsinspektionen talademan mycket om behovet. Man sade: Om man skallkunna säga nej på ett sådant här område, måsteman -- eftersom behovet är så stort -- ha mycketstarka skäl för att kunna göra det. Sådana skälförelåg inte.För att göra det här litet lättare för oppositionen --dvs. den andra sidan -- vill jag ta upp ett exempel.Man får så ofta höra att det här rör bara de rika.En ensamstående mamma som är oroad för ATP-systemets urholkning sparar i enpensionsförsäkring. Mamman sliter, ligger i och dörganska tidigt och efterlämnar en nygift dotter.Dotterns äktenskap spricker strax efter dödsfallet,och hennes man har då rätt till den ensamståendemammans halva sparkapital. Jag tror inte attspararen hade tänkt sig att så skulle bli fallet.Sådana förhållanden är inte särskilt bra.Jag önskar statsrådet lycka till i ansträngningarnaatt förändra detta kollektivistiska samhälle till ettsamhälle som bygger på frihet, rättssäkerhet ochfamiljeansvar. Jag är glad att bollen nu börjat rullai vad gäller förmånstagarförordnande.Anf. 114 Statsrådet ():Herr talman! Såvitt jag kan se har CharlotteCederschiöld och jag ungefär samma uppfattning.Överläggningen var härmed avslutad.42 § Svar på fråga 1991/92:22 omfolkrörelsernas roll i samhälletAnf. 115 Civilminister ():Herr talman! har frågatstatsministern om följande formulering iregeringsförklaringen beträffande folkrörelser:''De ideella och frivilliga insatsernas roll ifolkrörelser som idrottsrörelsen, kyrkorna och defria samfunden spelar en ovärderlig roll i ettsamhälle''.Göran undrar om innebörden i denciterade meningen är att det frivilliga och ideellaarbetet i andra, ej nämnda folkrörelser som t.ex.nykterhetsrörelsen, miljörörelsen, de partipolitiskaungdomsförbunden samt barn- ochungdomsorganisationerna med olika idéinriktning,är mindre värdefulla i ett gott samhälle?Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagi stället för statsministern som skall svara på frågan.Regeringen anser att de ideella och frivilligainsatserna i våra folkrörelser spelar en ovärderligroll i vårt samhälle. Formuleringen iregeringsdeklarationen skall självfallet uppfattassom att detta gäller insatser i många olika typer avfolkrörelser, inte minst de som bedriver barn- ochungdomsverksamhet.Anf. 116 ():Herr talman! Jag vill först tacka statsrådet försvaret. Det är litet trist att behöva ställa den härtypen av fråga och att regeringsförklaringen är såilla formulerad. Det står faktiskt att det enbart äridrottsrörelsen, kyrkorna och de fria samfundensom utför ett ovärderligt arbete. Jag har fått flerapåringningar från och haft kontakter medmänniskor som ställt sig mycket förvånade till hurregeringen har kunnat klara denna formulering.Vi har fått ett bra svar från det statsråd som äransvarigt för folkrörelser och barn- ochungdomsverksamhet. Därför finns det inte någonanledning att föra diskussionen vidare. Som jag serdet har vi fått en läsanvisning tillregeringsförklaringen. Det som står iregeringsförklaringen skall inte tolkas bokstavligtutan det skall uppfattas som att det avserfolkrörelser i allmänhet. Man får då en helt annanuppfattning om regeringens inställning på den härpunkten. Det är bra, men jag kan inte underlåta attställa frågan: Varför formulerade regeringen sig såilla på det här punkten?Anf. 117 Civilminister ():Herr talman! Regeringens avsikt med att ta meddetta i regeringsförklaringen var naturligtvis attmarkera att folkrörelserna har en ovärderligbetydelse för samhället. Om det har kunnatmissuppfattas är detta att beklaga.Jag håller inte riktigt med om att formuleringen ärså dålig. Det beror på hur man behandlar svenskaspråket. ''Som'' kan också tydas såsom ''t.ex. '', ochman kan skriva ''som'' i stället för ''såsom''.Intentionen är i alla fall helt klart den att man iregeringsförklaringen ville markera attfolkrörelserna betyder otroligt mycket för ettdemokratiskt samhälle. Det är vad man skall ta tillsig.Anf. 118 ():Herr talman! Jag tycker inte formuleringen blirbättre om man i stället för ''som'' använder''såsom''. Det handlar ju om folkrörelser såsomidrottsrörelser, kyrkorna och de fria samfunden.Övriga folkrörelser omnämns inte och exkluderassåledes genom det sätt varpå man har formuleratsig.Vi skall emellertid inte strida om vad som står iregeringsförklaringen. Vi har fått en rejäl rättelseoch en ordentlig läsanvisning. För min del tolkarjag nu det så att regeringen avsåg alla folkrörelser,men att man inte nådde ända fram utan omnämndeen del. I efterhand har man gjort en korrigering.Man har ungefär den inställning som regeringarbrukar ha till folkrörelser, nämligen att de iallmänhet gör ett bra och värdefullt arbete i vårtsamhälle. Därmed låter jag mig nöja i dennaomgång.Anf. 119 Civilminister ():Herr talman! Det är jag tacksam för. Det finns ca200 000 föreningar i vårt land. Vi hade därför fåttvissa svårigheter om vi hade gjort ett större urval.Jag tror att och jag är överensoch att han har uppfattat intentionen i det som ståri regeringsförklaringen. Därmed är jag nöjd.Anf. 120 ():Herr talman! Jag hade inte väntat mig att manskulle räkna upp alla folkrörelser. Det är ju alldelesorimligt. Det finns ju tidigare regeringsförklaringaratt tillgå, där man inte har exkluderat någrafolkrörelser genom sin formulering. Det hade varittillräckligt att titta på dem, vilket inte hade bidragittill att göra denna regeringsförklaring längre.Vi har fått ett auktoritativt uttalande och enläsanvisning. Därmed får vi i Folkrörelsesverigelåta oss nöja.Överläggningen var härmed avslutad.43 § Svar på fråga 1991/92:16 om fri abortAnf. 121 Statsrådet ():Herr talman! har frågatsocialministern om han kan garantera att rätten tillfri abort inte kommer att inskränkas. Arbetet inomregeringen är så fördelat att jag skall svara påfrågan.Några planer på att inskränka rätten till fri abortföreligger inte.Anf. 122 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret. Jag visste inte vilken fördelningav ärendena som skulle gälla när jag ställde frågan.Därför adresserade jag den inte till rätt statsråd.Jag skall emellertid be att få hälsa detta statsrådvälkommen till denna kammare.Jag är naturligtvis oroad över skrivningen iregeringsförklaringen, vilket jag också har tagitupp i min fråga. Det finns en del skrivningar somtidigare inte har förekommit iregeringsdeklarationen, bl.a.: ''Den snabbautvecklingen inom den medicinska och biologiskaforskningen reser ständigt nya och svåra etiskaproblem. Denna utveckling ställer krav på ensammanhållen och etiskt förankrad politik.Utgångspunkten skall alltid vara den syn påmänniskan och på människolivets helgd som har sinförankring i den kristna etiken och denvästerländska humanismen. Alla människor harsamma värde. Den grundläggande mänskligarättigheten är rätten till liv''.Denna formulering har väckt farhågor för att detborgerliga parti som heter kds och som också ingåri regeringen på detta sätt har fått in sin syn på justabortfrågan, rätten till liv och rätten för kvinnan attsjälv avgöra om hon skall genomgå abort eller inte.Bo Könberg sade i svaret att ''några planer på attinskränka rätten till fri abort föreligger inte'', ochdet låter ju betryggande. Jag undrar då vadskrivningen i regeringsförklaringen egentligenbetyder. Hur har man hanterat det faktum att ettpolitiskt parti som ingår i regeringen har tagit uppjust frågan om abort i sitt valmanifest? Man villalltså koppla ihop abortfrågan med att livet startarvid befruktningen, vilket innebär att abort är attjämställa med mord.Det finns också företrädare för detta parti somuttalat sig på smma sätt i pressen. En journalist harunder avdelningen Kyrkonytt i Dagens Nyheterskrivit att man vet att kds utövat påtryckningar fören ny abortlag. Jurister undersöker redan hur ensådan lagändring skall kunna genomföras.Jag undrar hur ni i regeringen har diskuterat kringden här frågan. Jag antar att ni har fört endiskussion, eftersom denna formulering finns med iregeringsförklaringen. Jag skulle vilja ha litet merabakgrund till detta utmärkta uttalande, dvs. att detinte finns någon risk.Anf. 123 Statsrådet ():Herr talman! Bakgrunden är det besked som jagnu har lämnat.Regeringsförklaringen har naturligtvis formuleratspå grundval av vad fyra olika partier har skrivit sigsamman om. Det är inte något märkligt att det i ensådan regeringsförklaring markerats att man skallse på frågor som rör medicinsk forskning med ettetiskt synsätt. Jag tror att flertalet här i kammarenkan ställa sig bakom att detta skall vara förankrat ikristen etik och västerländsk humanism.Inom detta ämnesområde kan det förstås kommaatt dyka upp olika typer av etiska implikationer. Ensådan inplikation som prövades av denutredning som lade fram sitt förslag handlarom att vi allt tidigare kan rädda för tidigt föddabarn, vilket auktualiserat frågeställningen kringgränsen för de sena aborterna. I det förslag somlades fram konstaterade man att det inte behövdesnågon ändring på den här punkten.I övrigt tänker jag inte närmare gå in på innehålleti regeringsförhandlingarna. Jag nöjer mig med attsvara på frågan om vad som skall hända och om detförbereds några ändringar i politiken på det härområdet, och den har jag redan svarat på.Anf. 124 ():Herr talman! Vi kanske får läsa om hur det gicktill på dessa överläggningar i någon memoarbok såsmåningom.Det är möjligt att många här i kammaren kan ställasig bakom det här med etik. För mig ärreligionen en privatfråga. Jag anser att etik ärnågonting annat. Det handlar om rätt och fel. Manmåste inte nödvändigtvis blanda ihop etik medreligion.Jag är medveten om dessa landvinningar när detgäller att rädda barn som är för tidigt födda och attdet ger upphov till diskussioner. Men detta behöverinte blandas ihop med frågan om rätten till abortoch vem som skall fatta beslut om abort. Det ärväldigt olyckligt att blanda samman dessa tvåfrågor. Jag kan inte se någon motivering till att överhuvud taget göra en sådan sammanblandning.Rätten till abort är en fråga för sig, oavsett när manfattar beslutet. Att man sedan gör medicinskaframsteg när det gäller att rädda barn som är förtidigt födda är naturligtvis någonting som vi kanvälkomna. Jag kan inte riktigt förståsammankopplingen av dessa två frågor.Anf. 125 Statsrådet ():Herr talman! Det är självklart att religion ochmoral inte alltid är samma sak. har allareligioner som jag känner till moral. Denmoralbildning som vi har i vårt land har i huvudsakgrundat sig på vår kulturtradition, vilket innebär attden har grundats på etik och västerländskhumanism -- precis som det står iregeringsförklaringen.Jag är något förvånad över att ser den komplikation som kan uppstå. När detnu sker sådana landvinningar när det gäller atträdda för tidigt födda barn kommer man mycketnära gränsen för sen abort -- gränserna överlappart.o.m. Det är väl ingen slump att JO TorSverne belyste den här frågeställningen i denutredning som han gjorde . Jag har baranämnt denna utredning som ett exempel på att deti detta sammanhang förstås kan finnas och kommaatt finnas etiska implikationer som behöverbelysas. Men låt oss inte i denna debatt kommaalltför långt från den ursprungliga frågan som jaghar givit ett mycket klart besked på.Anf. 126 ():Herr talman! Jag talade inte om moral utan ometik. Etik är läran om rätt och fel. Moral är väl vadman i praktiken håller sig till.Det är möjligt att vi inte kommer längre i dennadebatt. Jag utgår ifrån att utfästelsen om att det intefinns några planer på att inskränka rätten till friabort är väl förankrad i den nya regeringen, och dåbehöver vi väl inte föra den här debatten någotmera.Överläggningen var härmed avslutad.44 § Svar på fråga 1991/92:29 om oseriösmedicinsk verksamhet, s.k. hälsofirmorAnf. 127 Statsrådet ():Herr talman! har frågatsocialministern om han avser att vidta någraåtgärder för att sätta stopp för viss typ av oseriösmedicinsk verksamhet. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att det är jag, som skall svara på frågan.Bakgrunden till fråga äruppgifter i pressen om att oseriösa s.k. hälsofirmorhar polisanmälts för kvacksalveri och grovtbedrägeri av en läkare vid vårdcentral.Den typ av verksamhet, som beskrivs här, faller inunder den s.k. kvacksalverilagenstillämpningsområde men även under brottsbalken.Kvacksalverilagen innehåller vissa begränsningarnär det gäller hälso- och sjukvård som bedrivs motersättning och inte står under socialstyrelsenstillsyn, t.ex. förbud mot behandling av patienterunder ålder och patienter med vissasjukdomar som cancer eller diabetes.Hälsokostrådet, som är en branschorganisation förhälsohem och naturmedelsföretag, har en egenuppföljning och kontroll av sina medlemmar ochderas produkter. Jag har blivit informerad om att denamngivna företagen inte är anslutna tillbranschorganisationen. tar ocksåstarkt avstånd från denna typ av oseriösverksamhet.Utan någon koppling till de relaterade fallen, somju är föremål för rättslig prövning, vill jag säga attjag anser att det är upprörande om sjuka människorutnyttjas och luras. Det finns anledning attdiskutera en ny lag om alternativmedicinskverksamhet i samband med beredningen avalternativmedicinkommitténs betänkande.Anf. 128 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka även för dettasvar. Vi är väl överens i sakfrågan: sådant här skallinte förekomma. Jag delar den uppfattning somstatsrådet ger uttryck för, när han säger att ''det ärupprörande om sjuka människor utnyttjas ochluras''. är det ju inte fråga om ''om'' utan frågaom ''att''.Det exempel som jag har tagit upp är ju inte detenda exemplet utan ett bland många. Det går tydligen att starta sådana härfirmor hur som helst och genom annonser locka tillsig människor, som inte mår bra, som känner sigoroliga och som inte anser sig riktigt bemötta i denordinarie sjukvården.Jag diskuterade denna fråga medden föregående regeringen. Då fick jag till svar skulle se på detta igen näralternativmedicinkommittén hade kommit med sittbetänkande. Kvacksalverilagen är uppenbarligeninte tillräcklig i detta fall.Det går säkert att komma åt dessa fall med andrarättsliga medel, t.ex. bestämmelserna ombedrägeri. Men problemet är att man måste kommatill rätta med dessa fall innan de sker. Dennuvarande lagstiftningen medger endast att mankan ingripa efteråt, t.ex. genom att anmäla någonför bedrägeri. Det måste finnas någon form avetableringskontroll eller liknande. Jag vill fråga:Den nya lag som statsrådet flaggar för, vad skall deninnehålla och när kommer den? Det är ju väldigtallvarligt att denna verksamhet pågår och attmänniskor lider. Går det inte att stärkakvacksalverilagen tills vidare så att vi slipper attsopa efteråt?Anf. 129 Statsrådet ():Herr talman! Min bedömning är att det är svårt atttillfälligt förstärka lagen. Frågan om alternativmedicin i stort bereddes avalternativmedicinkommittén. Om man skall tolkadet lagförslag som kommittén lade fram, ville denväl närmast ha en uppluckring av de nuvarandereglerna, dvs. en utveckling i motsatt riktning motden som antyder. Jag har velatpeka på att man får se på detta förutsättningslöst isamband med att man bereder kommitténsbetänkande.Förutom att det finns ett problem som består i attmänniskor luras är det också så att mångamänniskor ibland vill ha mer av alternativ medicinän . Det finns alltså olikauppfattningar bland befolkningen i stort om dessafrågor. Den avvägning som samhället enligt minmening måste stå för är att inte ha alltför mycket avregler och etableringskontroll som manmåste stoppa bedrägerier riktade mot människor.Hur kvacksalverilagen skall se ut får man pröva idet sammanhanget. Någon tillfällig ändring av denkan jag inte se att det just nu finns utrymme för.Anf. 130 ():Herr talman! Det låter som en mycket liberaltolkning. Jag vet att det finns människor som ärintresserade av alternativ medicin, som kan vara ettmycket bra komplement. Men det är underförutsättning att man ändå har kontroll över vadsom pågår. Den typ av hälsofirmor som jag har tagitsåsom exempel är rena rama kvacksalveriet. Mansäljer mineralsoppa utifrån några blodanalyser somingen förstår sig på. Man representerar på ettoseriöst sätt en form av sjukvård. Det måste varamöjligt att införa någon form av kontroll, innanmänniskor får börja annonsera ut sina tjänster pådetta sätt. Jag vill ha ett uttalande från statsrådetom att man skall se på detta problemoch göra något åt det.Anf. 131 Statsrådet ():Herr talman! Det torde vara väldigt svårt att införaen ordning, där man skulle kontrollera allt sådanthär i förväg. Den metodik som finns ikvacksalverilagen, dvs. att tala om vad man får ochinte får göra, tror jag är den enda framkomligavägen.Vad vi nu har att göra är att vi på grundval av enmycket gammal lagstiftning -- somkvacksalverilagen är -- måste söka bedöma vad somhar hänt som lagen har funnits för attse vilka ändringar som kan göras. Jag har väldigtsvårt att tänka mig ett generellt system för attkunna kontrollera alla de olika metoder som finnsför människor som tror att de kan bli bättre. Detskulle såvitt jag förstår innebära en totalläkemedelsprövning av alla former avnaturläkemedel. Det tror jag inte att något land ivärlden kan tänka sig.Anf. 132 ():Herr talman! Jag skall då kanske koncentrera migpå att diskutera kvacksalverilagen. Det är riktigt attdet talas om en uppluckring. Men jag påstår att detinnebär ett problem att lagen är så gammal ochotidsenlig att man inte kan använda den i sådanahär fall. Då undrar jag om statsrådet kan tänka sigatt flagga för en skärpning så att kvacksalverilagenkommer att innehålla effektivare regler. Frågan ärockså vem som skall utöva tillsyn över sådan härverksamhet.Anf. 133 Statsrådet ():Herr talman! Alternativmedicinkommitténsbetänkande bereds i . Det harvarit föremål för remissbehandling. Vad den nyaregeringen nu har att göra är att gå igenomremissvaren och ta ställning till dem. För dagen kanjag inte ge något besked om huruvida det förslagsom vi kommer att lägga fram kommer att innebärasådana skärpningar som önskar.Jag vill åter understryka att vi skall se över lagenmen inte införa ett stort kontrollsystem.Anf. 134 ():Herr talman! Jag får väl nöja mig med detbeskedet. Jag väntar med spänt intresse på detförslag som kommer från regeringen.Överläggningen var härmed avslutad.45 § Svar på fråga 1991/92:4 om postverketsregionala organisation i . 135 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom jag är beredd att vidta åtgärder för att få enordentlig analys av postverkets regionalaorganisation i , med regionkontorenslokalisering.Postverket är ett affärsverk med uppgift attbefordra brev och distribuera paket samt förmedlabetalningar. Riksdag och regering anger mål förverksamheten och det överlåts sedan påpostverkets styrelse och ledning att uppfylla målen.Riksdag och regering skall således inte detaljstyraverksamheten.I 7 § förordningen (1988:79) med instruktion förpostverket anges följande:''För poströrelsen är landet indelat i postregioner.Postverket bestämmer närmare om den regionalaoch lokala verksamhetens organisation samt -- eftersamråd med berörd kommun -- namn påpostkontor. ''Frågan om den regionala indelningen avverksamheten har alltså delegerats till postverketskoncernstyrelse.Den nya regionindelningen innebär inte någonförändring av det regionalpolitiska ansvar somålagts postverket av riksdag och regering, nämligenatt brev och paket samt betalningar skall förmedlasså att alla kan nå alla.Jag förutsätter att postverkets styrelse gjort denaffärsmässiga bedömningen att den nyaregionindelningen är den mest lämpliga förverksamheten.Anf. 136 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret på min fråga. Det var dock ett väldigt tuntsvar, i princip ett citat ur postverkets instruktion.Det kan kanske vara värt att återge för några. Menvi som bor i de norra delarna av detta land harupptäckt att av de tretton nya regionkontor somskall lokaliseras har ett enda placerats i landetsnordligaste del och de övriga tolv i Mellan- ochSydsverige.