prot · GE0948 · 1991-01-11 00:00:00 — Vi känner starktmed alla de människor, alla de familjer som i daginte har några jobb eller någon trygg sysselsättningi fortsättningen.Jag vill i anledning av interpellationssvaret gärnasäga att jag åtminstone delvis har samma syn somarbetsmarknadsministern på vilka åtgärder som ärnödvändiga för och för i stort.Det är i första hand åtgärder som finans- ochindustriministrarna ansvarar för, vilket också harsagts här, nämligen den ekonomiska politiken ochnäringspolitiken. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är dock ett sätt att bota symptom, även omden medicinen också behövs i ett län somVärmland, med vårt krisläge på arbetsmarknaden.Inte minst beror det på att är ett skogslänmed speciella problem. Därmed är det inte sagt,trots att jag i övrigt delar många av synpunkternaatt jag är nöjd med regeringens politik. Mångaåtgärder har kommit alldeles för sent eller inte alls.Stödområdesindelningen kan man diskutera, menjag kan hålla med om att detsannerligen inte var regeringens förtjänst att Sunneoch ändå inlemmades i stödområdet.Det är ett högt pris som värmländska arbetstagarefår betala för regeringens tidigareunderlåtenhetssynder, bl.a. när det gäller attkomma till rätta med kostnadsutvecklingen. Pågrund av den tidigare handlingsförlamningenriskerar vi nu att komma in i det arbetslöshetensstålbad som förre finansministern siade om när hanavgick. har ca 4 300 öppetarbetslösa. Antalet nyanmälda platser minskaroroväckande dag för dag. I snitt har vi 2,5 %arbetslösa, men det förekommer siffror uppemot6--. Länsarbetsdirektören beräknadehäromdagen att vi skulle komma upp i siffror på isnitt 4 %.Värmlands industri är mycket exportberoende, inteminst pappers- och massaindustrin. Vårt näringslivär helt enkelt inte konkurrenskraftigt längre.Lagren växer vid våra industrier.Industriinvesteringarna minskar. Krisen inom bilindustrin har gjort att tusentalsmänniskor varslats eller sagts upp, t.ex. iKristinehamn, , och . Inteminst kvinnorna i glesbygden, som arbetar vidlegoindustrier som är beroende av EG-marknaden,har drabbats mycket hårt. Som sade har deltidsarbetslösheten omfattat ca2 500 kvinnor, trots att vi har befunnit oss i enhögkonjunktur.Nu har regeringen föreslagit åtgärder som delvisgår åt rätt håll, det vill jag gärna säga, när det gälleratt få ned kostnadsläget. Men åtgärderna borde haföretagits och kraftfullare. Jag menarfrämst ett sänkt skattetryck, sänkta avgifter ochminskade löneutgifter. En viktig åtgärd, där jagsjälv kunnat bidra i någon mån genom arbetet isocialförsäkringsutskottet, är att vi kan nedbringakostnaderna för sjukskrivning med närmare 5miljarder kronor. Det är nu viktigt att gå vidare moten arbetsgivarperiod för att få ned sjuktalet.En effekt av skatteomläggningen, som tyvärrdrabbat vårt län hårt, är turistmomsen, som inteinbringar staten några inkomster, men somdäremot håller på att ta död på den turistnäring somannars skulle ha varit ett av Värmlandsframtidsområden. Småföretag i glesbygden hardrabbats mycket hårt av ökade bensinskatter ochborttagning av kvittningsrätt av olika förvärvskällort.ex.Jag är helt medveten om att många av dessa frågorinte ligger på arbetsmarknadsministerns bord, menfrågorna hänger ihop, ocharbetsmarknadsministern har ju själv hänvisat tillbl.a. den ekonomiska politiken.En faktor som ligger svårt i fatet sedantidigare är den alltför stora satsningen på denoffentliga sektorn, som varit en av länets störstaarbetsgivare. En tillnyktring har skett, och jaghörde företrädare förKommunförbundet i vårt län säga att kommunernanu är mer eller mindre beredda på nolltillväxt ochatt man helt enkelt måste säga upp människor. Detär i och för sig tragiskt att dessa människor gårmiste om sin försörjning, men församhällsekonomin i stort är det nödvändigt. Påradion hörde jag civilministern säga att denstatliga offentliga sektorn borde kunna öka sinaentreprenader till , vilket skulle varaviktigt för att få ned kostnaderna.Jag vill fråga hur arbetsmarknadsministern ser påkommunerna och i det hänseendet. Ärarbetsmarknadsministern positiv till ökadeentreprenader, till att helt enkelt avmonopoliseraverksamheten inom vård, omsorg och service? Detär mycket viktigt ur kostnadsaspekten. Det skulleöka möjligheterna att få ned kostnaderna. Detta ärdessutom en mycket viktig jämställdhetsfråga föross kvinnor inom dessa områden. Men framför alltskulle det åstadkomma småskalig verksamhet ute ivåra glesbygder.Jag vill sluta med att säga att det viktigaste ändå äratt hålla nere ungdomsarbetslösheten. Jag delar däruppfattningen att det är viktigt att satsa påutbildning, därvid icke minst på utbildning vidhögskola och på forskning.Anf. 40 ():Fru talman! Visst är vi bekymrade överarbetsmarknadsläget i . Men för den skullvill vi inte sätta en krisstämpel på länet. Vi kankonstatera att läget just nu påminner ganskamycket om hur det såg ut , 1981, dåvi hade en vikande marknad, sämrekonkurrenskraft och sjunkande efterfrågan.Konsekvenserna av det är ett rekryteringsstoppbland företagen och varsel bland många avföretagen i . Det är ett större antal varselän det har varit på mycket länge.Vi vet också erfarenhetsmässigt att arbetslösheten iVärmland ökar snabbare än vad den gör för riket isnitt. Prognosen för slutet av 1991 är 3 %arbetslöshet för riket och i . Det ärklart att vi då måste reagera. Som jag nämndepåminner situationen mycket om hur det sågut i början av 80-talet.Vi vill hejda denna utveckling. Vi kan inte åse attvi skulle få en ökad arbetslöshet. I det svar somarbetsmarknadsministern har lämnat till BjörnSamuelson sätter ministern in situationi ett nationellt perspektiv. Det tycker jag är viktigtatt vi gör. Men verkligheten för oss i ärdock den att vi befarar en ökad arbetslöshet. Vi sernaturligtvis det som självklart att man ökarinsatserna på framför allt utbildningsområdet. Detsägs också i svaret. Det måste vara detgrundläggande för att angripa problemen, framförallt för att ungdomar inte skall hamna ilångtidsarbetslöshet. De grupper som är mestutsatta är definitivt kvinnor och ungdomar.Jag saknar i svaret -- jag skulle önska attarbetsmarknadsministern var litet tydligare där --besked om beredskapsarbeten. Vi har gjort denbedömningen hemma i länet att också de behövs.Det har refererats här tidigare att samtligariksdagsledamöter träffade länsmyndigheterna ibörjan av veckan och diskuteradeberedskapsarbeten som är en åtgärd för deungdomar som inte är motiverade för studier, föratt man snabbt skall kunna gå in med åtgärder. Mankan inte komma ifrån att utbildningsinsatsernakräver planering, och vi behöver snabba åtgärder.Så jag skulle önska att ministern var litet tydligarenär det gäller beredskapsarbeten.Anf. 41 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Låt mig inledningsvis säga till BjörnSamuelson att det inte var meningen att knäppa pånäsan, som möjligen uppfattadedet. Jag tyckte att det var viktigt att i den härdebatten liksom alltid när vi talar om arbetslöshetvisa på att för att klara jobben, inte bara i Värmlandutan på andra håll i landet, måste man se helheteni politiken. Jag tyckte att det i det härsammanhanget var viktigt att göra en redovisningav hur arbetsmarknads-, regional-, närings- ochindustripolitik ser ut och hur de är uppbyggdasamt vilket stöd vi faktiskt ger till de regioner somär svårast drabbade. Dit hör onekligen Värmland.Jag tycker att det i allra högsta grad har att göramed situationen för dem som är arbetslösa iVärmland eller riskerar att bli det att visa på att vi ikampen också måste ha en helhetssyn när det gällersysselsättningen. Frånsett vad vi redan gör aviserasi budgetpropositionen satsningar påinfrastrukturen, som var inne på.Jag vill också nämna frisläppandet avinvesteringsfonderna. En ny del som jag tyckerman bör uppmärksamma är att det görs möjligt attanvända investeringsfondsmedel inte bara tillinventarier och maskiner utan också till utbildningpå företagen. Man kan använda pengarna till attförstärka kompetensen och kunnandet hos dendelen av arbetarskaran i vårt land.Jag vill påpeka att de som är nyast tillträdda påarbetsmarknaden, framför allt ungdomarna, är somvi vet också de svagaste och riskerar att råka ut förarbetslöshet fortast. Därför skall man sesatsningarna på företagsutbildning som framför alltett led att hjälpa ungdomarna, där jag har sett enmöjlighet att stärka ungdomarnas ställning påarbetsmarknaden och göra dem starkare och göradet mer möjligt för dem att behålla arbetet, i ställetför att ta ut dem i åtgärder för att sedan kommatillbaka. Det är en viktig del, som jag tycker att manbör uppmärksamma.Självfallet menade jag inte att den storaöverhettningen på svensk arbetsmarknad funnits iVärmland, icke. Det här var bara ett sätt att visa påatt överhettningen i andra delar av vårt land slår utarbetsmarknaden i svagare delar av landet. Det ärdärför det är så förrädiskt när ekonomer ochborgerliga företrädare ofta säger att det inte är såfarligt om arbetslösheten går upp några tiondelar.Men om dessa tiondelar är rikssiffror slår detfaktiskt, som alla tre talare här har visat, myckethårdare mot vissa utsatta regioner. hörtill de drabbade regionerna.Jag tycker att hade mycket klokafunderingar över utbildningen. Jag skulle kunnautveckla det mycket mer, men jag nöjer mig medatt säga att det vi står inför i svensk arbetsmarknadär någonting mer än en lågkonjunktur. Det ärstrukturomvandling i stora delar av vårt näringsliv.Det är också så att integrationen med övrigaEuropa gör att vi måste inrikta våra insatser intebara inom arbetsmarknadspolitiken på att höjakompetensen, yrkeskunnandet för att kunna klarakonkurrensen med övriga . Därför är det såviktigt att se arbetsmarknadspolitiken ochsatsningarna på arbetsmarknadsutbildning som ettled i detta. Det är en mycket större fråga än mångaav oss riktigt kan se -- det gäller vad somkommer att behöva förändras i vår arbetsmarknadoch i vårt näringsliv för att vi skallkunna klara jobben när vi nu skall gå in iEuropasamarbetet. Det är i den inriktningen somjag har sett satsningen på utbildningen.Vi skriver mycket tydligt i propositionen att vibehöver ha allmänt kompetenshöjande insatser,satsningar på breddutbildning. De möjligheternafinns inom arbetsmarknadsutbildningen. Jagtycker att det är viktigt att ge många, inte minstkvinnor -- jag har talat med många kvinnor underdet år som jag har suttit i regeringen , jaghoppas att det blir -- om chansen att fåbredda sin utbildning, vilket gör att de kan söka sigvidare och skaffa det yrkeskunnande och denyrkesutbildning som de tidigare inte haft möjlighetatt få. Om det var det beskedet som BjörnSamuelson efterlyste, vill jag säga att jagunderstödjer möjligheten att satsa på allmännakompetenshöjande utbildningar ochbreddutbildningar, baskunskaperna.Jag har inte för tillfället något paket i fickan, såsvaret på den frågan är nej. När det gäller de mestutsatta länen, dit som sagt hör, följer jagmed särskilt vakande öga vad som händer. Vi förmycket ofta diskussioner medarbetsmarknadsstyrelsen om utvecklingen i olikadelar av landet och i vissa speciella län. Vi haraviserat att vi får möjlighet att återkomma ikompletteringspropositionen, när vi ser hurinsatserna räcker och hur utvecklingen blir påarbetsmarknaden.Jag och industriministern arbetar mycket intimtihop -- det är vad jag ibland slarvigt har kallatkoppleriverksamhet. När vi talar om utlokaliseringär det viktigt för mig att framhäva att vi harinstrument som gör det möjligt att flyttaverksamheter. Om vi har exempelvis ett företag iStockholmsregionen som inte klarar av insatsernaoch inte kan rekrytera folk, men det finnsarbetslösa och företag i andra delar av landet somkan ta emot dessa arbetsuppgifter, tror jag att vikan arbeta mycket mera effektivt för att flyttaverksamheter.Anf. 42 ():Fru talman! Jag förstår attarbetsmarknadsministern i nästa svar kommer attge mig svar på frågorna om avmonopolisering, ökatentreprenörskap, osv., dvs. åtgärder som äroerhört viktiga, inte minst för kvinnorna ochkvinnornas valfrihet när det gäller arbetsgivare.Att få bukt med inflationen och att öka denekonomiska tillväxten är enligtarbetsmarknadsministern de viktigaste åtgärdernaför att förbättra arbetsmarknadsläget. I dettasammanhang är vi helt eniga. Tyvärr är läget numycket sämre än , då vi under mångaår hade en lågkonjunktur i hela . I dagberor våra bekymmer mest på den tidigare fördapolitiken med hemmagjorda strukturfel iekonomin, som har åstadkommit en galopperandeinflation och en negativ utveckling av vårekonomiska tillväxt.Vilka åtgärder behövs då för en positivarbetsmarknadsutveckling i vårt län och i istort? Jag vill redogöra för det program som i annatsammanhang har framförts av ochfolkpartiets partiledare. Det är nämligen precis detsom behövs för att vi åter skall få en positivarbetsmarknadsutveckling. Programmet harföljande punkter:För det första: En anslutning till Europeiskagemenskapen så snabbt som möjligt. Och där tycksvi numera vara överens.För det andra: En skattesänkning till europeiskanivåer, så att konkurrenskraften ökar.För det tredje: En kraftig dämpning av de offentligautgifterna.För det fjärde: Bort med monopolen inom vård,service och omsorg.För det femte: Spridning av ägande och sparande.Detta skulle göra det lönsamt att driva och ägaindustrier, småföretag och jordbruk. Vi måstekomma dit.För det sjätte: En sund och realistiskindustripolitik. Och till detta vill jag lägga till enenergipolitik som ger god tillgång till billig energi.Det är oerhört viktigt för ett län som Värmlandmed sina mycket energikrävande industrier.Jag vill sluta med att kommentera den del i svaretdär arbetsmarknadsministern säger attriksdagspartierna tyvärr inte har gett regeringenstöd för åtgärder som behövs för att få bukt medlönekostnadsutvecklingen. Omarbetsmarknadsministern därmed menar att vi harsagt nej till en statlig inkomstpolitik så är jag i daginte beredd att ge något positiv svar. Jag skall integå händelseutvecklingen i förväg, men som minpersonliga uppfattning vill jag deklarera att jag inteär positiv till att vi här i skall lagstifta omlönerna. Vad vi behöver är fria fackföreningar ocharbetsmarknadsparter som får fatta sina beslut menockså ta sitt ansvar för arbetskamrater som orsakararbetslöshet på grund av att de har begärt för högalöner.Anf. 43 ():Fru talman! Mot bakgrund av det som har sagtsunder debattens gång vill jag från vårt partis sidadeklarera att vi inte anser att den offentliga sektornär en tärande sektor. Hade vi inte haft denoffentliga sektorn i hade vi haft enmycket större arbetslöshet bland kvinnorna . Det står klart och tydligt. Jag tycker att dekvinnor i som arbetar inom sjukvård,övrig vård och omsorg och utbildningssektorn, somockså är en del av den offentliga sektorn, gör ettenormt, imponerande och produktivt jobb.Ibland tycker jag att olika centrala myndigheter häri inte riktigt inser länets situationer.Men efter andra inlägg i den härdebatten måste jag ändå säga att jag faktiskt hyservissa förhoppningar. Det finns så att säga enljusning vid horisonten. Det är nog den förstaarbetsmarknadsministern som har tagit upp menändå inte helt avvisat möjligheterna att lägga framett särskilt paket för del. Det är kanskeden första arbetsmarknadsministern som inser attvårt läns förhållanden kan liknas vid förhållandenai inland. Men situationen är nog sådan,, att jag skulle vilja rekommenderaministern att redan nu börja ta framomslagspapperet till det här Värmlandspaketet,eftersom behovet av ett sådant nog kan uppståtidigare än vi tror. Då tycker jag att vi skall prövanya och okonventionella grepp i detta paket, t.ex.den holländska formen av vetenskapsbutiker, somsprider ut kunskaper inom vetenskap och forskningoch utveckling. Det skulle vi kunna vara pionjärerpå inom vårt län. Det är något nytt när det gällerarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Jag noterar också att arbetsmarknadsministern intehelt avvisar möjligheten till en utlokalisering i frågaom statlig verksamhet. Det är klart att vi är likatacksamma för privat verksamhet hemifrån. Jagtror också att det är viktigt att sådana ståndpunkterdeklareras från talarstol, annars skyndarsig olika representanter både när det gäller offentligverksamhet och privat verksamhet, att markera utsina revir på olika sätt.Eftersom jag inte kommer att delta mer i debattenvill jag slutligen tacka arbetsmarknadsministern.Jag kommer fortsättningsvis att följa upp med olikaförslag, frågor och interpellationer om deöppningar som jag tycker attarbetsmarknadsministern har gett när det gälleråtgärder för länet.Anf. 44 ():Fru talman! Jag tycker också att det fanns mycketpositivt i det som arbetsmarknadsministernredovisade i sitt svar. Men jag väntar naturligtvisfortfarande på besked om beredskapsarbetena.Vad som är positivt är framför allt synen påutlokalisering som behövs så väl för att kompenseraarbetsplatser som har gått förlorade för så mångakvinnor i . Men jag väntar på svar när detgäller beredskapsarbetena.Anf. 45 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Låt mig inledningsvis säga till GullanLindblad att arbetsmarknadspolitik verkligen inteär att bara bota symptom, som hon uttryckte det isitt första inlägg. Den arbetsmarknadspolitik somvi har byggt upp bygger på att denskall understödja och vara en del av denekonomiska politiken, vara en del av det som gört.ex.inflationsbekämpningen möjlig, som görarbetsmarknaden rörlig, som gör de arbetslösasäkra, och som höjer deras kompetens och som göratt de passar in i den nya strukturomvandling somsker. Det är viktigt.När det gäller diskussionerna om den offentligasektorn vill jag säga att privatisering inte är någonlösning på arbetslösheten eller på kvinnornassituation, varken i eller på något annatställe. Jag tycker att vi i stället skall komma ihågvilken betydelse byggandet av den offentligasektorn har haft för kvinnornas möjligheter tillarbete och till det helt unikaarbetskraftsdeltagandet av kvinnorna i vårtnäringsliv och arbetsliv i . Det finns intenågon motsvarighet till detta i något annat land.Diskussionen om att just är såexportberoende leder mig också fram till att det justdärför är så avgörande, inte bara för länutan även för andra län, att vi får ettstabiliseringsavtal för löneutvecklingen under denärmaste åren. Skillnaden mellansocialdemokraterna och i dettasammanhang är att vi socialdemokrater inte geross. Det finns ingen ödesbestämd utveckling avarbetslösheten. Det är ett ansvar både för parternaoch för oss i den här kammaren, om vi inte menaratt det är arbetslösa ungdomar som skall betalapriset för att vi icke kan se sanningar i vitögat ochkan få ned kostnadsutvecklingen i vårt land. Denchansen har vi fortfarande framför oss. Jag hoppasatt både vi och parterna gemensamt kan hitta vägar.Om vi inte kan komma åt det som ärgrundproblemet och som skapar arbetslöshet i alltstörre utsträckning spelar den övriga inriktningenav arbetsmarknadspolitiken inte så stor roll.Jag vill till säga att det är skillnadmellan 1981 och . På många sätt står vi starkare . Vi har haft med en starkare industri, medallt större investeringar och med många nyaskapade jobb inom industrin som gör att vi kanklara utvecklingen nu om vi kommer åtkostnadsutvecklingen. Men visst kan jag ge beskedom att beredskapsarbeten självfallet också behövs.I budgeten visar vi på att storleksordningen av deproblem som vi har framför oss göratt just utbildningsinsatserna kommer att vara heltavgörande. Men beredskapsarbeten och medlenfinns självfallet med, såväl nu som föregående år,som en del i arbetsmarknadspolitiken.Förste vice talmannen meddelade att GullanLindblad anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1990/91:102 omarbete för arbetshandikappadeAnf. 46 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att verka för att de arbetshandikappade inomSamhall inte skall drabbas när deras egensjukfrånvaro minskar och vilka åtgärder jag avseratt vidta under den närmaste framtiden för att säkrade arbetshandikappades möjligheter till ett egetarbete.Vidare har frågat mig om jag ärberedd att vidta sådana åtgärder att Samhallskommersiella och organisatoriska förmåga attbereda arbetshandikappade arbete kan utnyttjasfullt ut.Eftersom är förhindrad att närvarahar anmält att han kommer att taemot mitt svar.I den budgetproposition som lagts fram förriksdagen finns förslag om stora förändringar, bl.a.när det gäller åtgärder för arbetshandikappade.Där framläggs förslag om en starkt förenkladanslagsstruktur, som innebär väsentligt ökademöjligheter för arbetsförmedlingen att välja ochsätta in den åtgärd som bäst hjälper den enskildasökanden.Anslagen till , lönebidrag och andrahandikappåtgärder föreslås öka med mer än enmiljard kronor nästkommande budgetår.Elver har tagit upp ökningen av antaletvarsel. De ökade varslen och tendens till en ökningav arbetslösheten har föranlett regeringen attföreslå en omprioritering av resurser redan undervåren 1991 till arbetsmarknadsutbildning och s.k.jobb-sökar-aktiviteter. För sökande medarbetshandikapp är arbetsmarknadsutbildningensärskilt viktig, eftersom utbildningen ger demmöjlighet att byta till arbeten där funktionshindretinte behöver vara ett handikapp i arbetet. Denhögre åtgärdsvolymen föreslås gälla också underdet kommande budgetåret.I budgetpropositionen föreslås vidare attlönebidragen skall vara flexibla och att dennuvarande kopplingen till arbetsgivarkategori skalltas bort. AMS försöksverksamhet med flexiblabidrag har visat att kostnaderna har kunnat minskasmed . Det ger utrymme för att få fler iarbete med hjälp av lönebidrag -- ''fler jobb förpengarna''. Jag räknar således med att fler kommeratt kunna få anställning på den reguljäraarbetsmarknaden med hjälp av lönebidrag.Ett flexibelt bidrag kommer dessutom att innebäraen större valfrihet för de arbetshandikappade. Desom behöver en hög lönesubvention för att kunnafå arbete kommer inte längre att vara hänvisadeenbart till statliga myndigheter och ideellaorganisationer. De kan också söka sig till andrasektorer på arbetsmarknaden som kan intresseradem.Inriktningen av förslagen i budgetpropositionen äratt förändra och effektivisera stödsystemen och attöka både valfriheten för de sökande ochhandlingsutrymmet för dem som arbetar påförmedlingarna med arbetshandikappade sökande.Däremot föreslår regeringen inte någon utökningav sysselsättningen hos . För nästabudgetår föreslås en oförändrad timram.Regeringen har begärt medgivande attvid behov få öka antalet bidragsberättigadearbetstimmar under /92.Det är inte alldeles självklart att kommeratt ha kommersiella möjligheter att ökasysselsättningen. Den försämrade konjunkturenhar redan lett till att många företag medlegotillverkning har fått problem med minskadeorder. Det kan finnas en risk för att ocksåSamhallgruppen får ökade svårigheter att finnaavsättning för sin stora legoproduktion.Samhall försöker möta den här utvecklingen genomatt öka ut verksamheterna inom tjänstesektorn,skogsvård, trädgårdsodling, hemtjänst,kontorsservice m.m. Man försöker också ökautflödet till den reguljära arbetsmarknaden.Vidare avser att sälja tillfälligaarbetsplatser för arbetsträning, ca 1 000 platser perår. Enligt anslagsframställning räknarman med att ca 5 000 personer skall kunna tasådana tillfälliga träningsplatser i anspråk.Insatserna för att öka handikappades möjligheteratt få arbete är viktiga och har därför också en storomfattning. Men det är minst lika viktigt att ändrapå sådana förhållanden som skapararbetshandikapp och utslagning. Regeringenkommer att lägga fram förslagtill om åtgärder på arbetsmiljö- ochrehabiliteringsområdena. Förslagen syftar till att fåbättre arbetsmiljöer, så att människor inte skallbehöva bli arbetshandikappade.