prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Då får man ständigt hålla på och lappa påsystemet.Anf. 56 ():Herr talman! Jag trodde att utskottets ordförandehade klart för sig att det som vi är överens ombehöver vi inte reservera oss emot. Vi harreserverat oss på det punkter där vi inte är riktigtnöjda. Det berör bl.a. de mindre företagensmöjligheter att försäkra sig mot utgifter.Jag vill gärna säga -- det erkännandet vill jag gebl.a. till sjuklönekommittén -- att vi kom överensom 60 basbelopp. Vi anser dock att detta är för demycket små företagen, dvs. de som har högst tioanställda. I den gemensamma borgerligareservationen anser vi att vi åtminstone bordeändra detta till att gälla dem som har högst femtonanställda, dvs. Jag tycker inte attdetta är särskilt mycket att göra någon affär av. Fördet lilla företaget kan det däremot vara av oerhörtstor betydelse att man har denna möjlighet. Omföretagen inte kan bära detta vore det väldigtoroande för reformen som helhet. De måste kunnabetala sina kostnader.Ordförandens tystnad på min fråga beträffandesocialministerns eventuella bestraffningsåtgärdertolkar jag som att hon om något skulle behövagöras -- om man inte kommer överens omkompensationsnivåerna -- ämnar återkomma tillriksdagen med förslag.Till sist vill jag, herr talman, be om tillgift för att jagnu riktar mig till Margó . Jag vill barasäga tack , för många trevliga debatteroch också ett trevligt kamratskap i utskottet undermånga år. 57 ():Herr talman! Jag förstår att intekommer att hinna fram till mina frågor. Jag hardärför inga svar att vänta. Min förhoppning är attregeringen återkommer med en lösning på deproblem som jag har aktualiserat.Precis som vill jag avsluta mittanförande med att rikta ett varmt tack till MargóIngvardsson. Jag önskar henne all lycka till iframtiden. Det har varit ett trevligt kamratskap,och vi har haft väldigt mycket trevligt -- precis somhon sade i talarstolen. Det tackar jag varmt för.Anf. 58 MARGÓ ():Herr talman! Jag får tacka för de vänliga orden.Vi behöver nog inte spilla mer tid på att granska vadsom stod och vad som inte stod i densocialdemokratiska reservationen . DorisHåvik gav nämligen i sin replik till migrätt i mitt påstående att ,som skall besluta om, inte är någotannat än ett resultat av att regeringen var tvingadatt visa sin styrka och göra dessa förändringar isjukförsäkringen för att få slut pådevalveringsryktena. Det var helt enkelt entvångssituation. Vi får väl överlämna tillkommande riksdagar att granska och ha sinasynpunkter på varför regeringen försattes i dennatvångssituation. Jag är säker på att man kommer attha både olika förklaringar till det och olikasynpunkter på det. Men rätt skall vara rätt, herrtalman.Anf. 59 ():Herr talman! Jag vill utnyttja dessa minuter somstår till mitt förfogande så rationellt som möjligt.Jag vill först säga följande till : Detfinns nog inte någon i något utskott som har kunnatge ett tillfredsställande svar. Man haralltid missuppfattat eller inte hört på. Det har jugjort det litet besvärligt.Jag har på mig, och ni har tre minutervar. Jag skall svara fem personer, helst så utförligtsom möjligt. Jag har på den punkten gjort mittbästa.Riksdagen står nu inför sin avslutning, och treledamöter lämnar nu detta arbete. Jag vill då förstoch främst vända mig till Margó , somi dag deltagit i debatten. Det har hon som vanligtgjort på ett påläst och bra sätt. Hon har förtdebatten på ett inspirerande sätt. Det har varit entillgång att ha Margó i utskottet. Vikommer att sakna dig.Jag vill också vända mig till , som påett förtjänstfullt sätt deltagit i arbetet i utskottet ochfört fram sitt sociala patos på ett sätt som jag trorhar värmt oss alla. Vi tackar för din vänskap ochtillgivenhet. Vi önskar dig lycka till i framtiden.Till sist vill jag vända mig till på ett friskt och underbart sätt tillfört debattenväldigt många fina och inspirerande inslag. Viönskar även dig en fin tid, . Du harmånga gånger sagt: ge mig argumenten! Du har haftdem själv, . Det kommer du att fortsättaatt ha i din nya verksamhet som ordförande i önskar alla tre hjärtligt lycka till.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (avslag på proposition 1990/91:181 m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot22 för reservation 1 av Margó . 5ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (uppföljning av sjuklönesystemet)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot19 för reservation 2 av . 16 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 4 (karensdagar)Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot97 för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 5 (sammanläggningsregel)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 11 (försäkring för små företag)Utskottets hemställans bifölls med 160 röstermot 146 för reservation 8 av m.fl.Mom. 12 (rapporteringsskyldighet)Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot97 för reservation 9 av m.fl. 17ledamöter avstod från att rösta.Mom. 13 (avgiften till sjukförsäkringen)Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot128 för reservation 11 av m.fl. 17ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang ibörjan av morgondagens arbetsplenum.8 § betänkande1990/91:NU40 Energipolitik (prop. 1990/91:88delvis, prop. 1990/91:90 delvis och prop.1990/91:100 delvis).Anf. 60 ():Herr talman! När näringsutskottets betänkandeom energipolitiken diskuteras kan det finnasskäl att påminna om att det är detta som var denunder utlovade kontrollstationen för attvisa hur man skulle kunna genomföra detoåterkalleliga, nämligen att börja förtidsavvecklakärnkraften med början 1995. Det faktum att denproposition betänkandet bygger på varken dök uppunder 1990 och ej heller längre nämner någontingom 1995/96 är ett uttryck för att densocialdemokratiska energipolitiken, som prägladeSverige har brutitsamman.Det är därför anmärkningsvärt att deavtalsslutande partierna bakom dennaöverenskommelse försöker hävda att det förslagsom här finns lägger en långsiktig grund för densvenska energipolitiken. Det är fel. Vad man gör äratt man försöker lösa politikens egna,självförvållade problem. Å ena sidan begraver manden tidigare delen av den socialdemokratiskaenergipolitiken, nämligen besluten om att inledaförtidsavvecklingen 1995/96. Å andra sidan anslårman ett utgiftsprogram på 3,8 miljarder för att pådet viset försöka upprätthålla fiktionen av attkärnkraften skulle kunna avvecklas till år 2010.Herr talman! Det är socialdemokratin som tagitinitiativet till och infört dessa årtal som kommit attprägla svensk energipolitik. Vi moderaterkritiserade tankarna på att avveckla kärnkraftenmed början 1995/96. Vi fick mycket kritik. Vianklagades för att vara ensamma, att inte ha någotannat stöd i kammaren än oss själva. Vi anklagadesför att vara skrämda av arbetsgivare ochkraftindustrin, att vara traumatiska och det ena ochdet andra. Vi försäkrades gång på gång att beslutetom /96 inte bara var oåterkalleligt, utan ocksåutan problem gick att förena med koldioxidtaketoch hänsyn till sysselsättning och välfärd.Nu får socialdemokratin äta upp detta. Det innebäratt man också får ta ansvaret för att under helasenare delen av 80-talet ha stått upp för enenergipolitik som var omöjlig då, och som man nuhar erkänt är omöjlig. Man skall ha klart för sig attdetta haft konsekvenser för sysselsättning ochinvesteringar i Sverige.Det är lätt att bara utpeka den förreenergiministern som ansvarig. Mendetta är inte rättvist. Ansvaret bär hela densocialdemokratiska regeringen och hela densocialdemokratiska riksdagsgruppen i dennakammare. Ni bär ansvaret för det arbete och densysselsättning som inte har skapats. Ni bär ansvarför investeringar som flyttats utomlands på grundav den osäkerhet som ni, genom ett medvetetpolitiskt beslut, skapade i den svenskaenergipolitiken.Herr talman! Denna överenskommelse, somegentligen syftar till att lösa självförvålladepolitiska problem, har ingenting som helst att göramed att lägga en grund för 1990-talets energipolitik.Genom att begrava årtalen 1995 och 1996 får vi intemer elkraft i det svenska samhället och ingen störresäkerhet i elförsörjningen än om man över huvudtaget aldrig hade tagit sig för att föra denna politik.Ingen kan egentligen hävda att ett utgiftsprogrampå 3,8 miljarder gör det trovärdigt att den svenskakärnkraften skall kunna vara avvecklad till år 2010.Det handlar om att så länge ni säger er vilja ersättadenna kärnkraft med andra energiformer, är detfråga om ökade kostnader för den svenskaenergiförsörjningen det gäller,som kanske motsvarar 200--300 miljarder. Det ärytterligt naivt att hävda att dessa kostnader skullekunna trollas bort genom att man använderskattebetalarnas pengar till ett nyttsubventionssystem som kommer att skapa ökadpolitisk styrning.Herr talman! Jag vill ha detta sagt. Det är viktigt attslå fast ansvaret för den förda energipolitiken när viskall diskutera framtidens energifrågor. Frånregeringens sida kommer man säkerligen att än engång säga till oss moderater att vi står ensamma närvi kritiserar . Verkligheten gav oss rätt närdet gällde årtalen 1995 och 1996, och den kommeratt ge oss rätt när det gäller . Om man intekan bestämma tidpunkten för inledningen avkärnkraftsavvecklingen, vilket regeringen hävdar,på grund av att hänsynen till välfärd ochsysselsättning måste gå före, kan man inte hellerbestämma slutpunkten för kärnkraftsavvecklingenom man fortfarande skall ta hänsyn till dessafaktorer. Jag skulle vilja be industriministern attsvara på frågan hur det kan komma sig att hanfortfarande menar att slutpunkten för avvecklingkan anges men däremot inte inledningspunkten.Herr talman! gäller det att sätta inden svenska energipolitiken i ett bredaresamhälleligt perspektiv. Vi behöver i Sverigeekonomisk tillväxt och en industriell expansion. Vimåste föra energifrågorna framåt, så att vi medtrovärdighet kan säkra en ekonomisk tillväxt på 2--, och helst ännu mer. Det är då viktigt att manskapar en säkerhet om att det kommer att finnas engod tillgång på elkraft i det svenska samhället.Elkraften är en överlägsen energiform. Det är enenergiform som hör framtidens olika teknologiertill. Elkraft kommer att behövas om vi skall kunnafå den expansion i svensk industri som är nödvändigunder . En offensiv energipolitik i dennadel skulle också kunna leda till att säkerheten fören god tillgång på elkraft i det svenska samhället,tillgodosedd genom en fungerande marknad förelkraft, skulle kunna vara en injektion för svenskindustri. Det är inte orimligt att tänka sig att vi idenna kammare skulle kunna fatta beslut om attföra en energipolitik som inte bara stegvis försökerreducera skadeverkningarna av den fördaenergipolitiken, utan att vi fattar beslut om enenergipolitik som skulle bli till fördel för detsvenska näringslivet och den svenska ekonomin.Herr talman! Detta kan göras på ett mycket enkeltsätt. Vi moderater har inför årets riksdag medanledning av regeringens energiproposition förtfram kraven på att avreglera energimarknaden ochavveckla den energipolitik som hitintills har beståttav att man styr tillförseln och användningen avenergi på olika sätt. Vi har sagt att vi vill se till attskapa en omfattande konkurrens på den svenskaenergimarknaden och när det gäller elkraften.Detta skulle bl.a. ske genom att man skaparmöjligheter för en fri och öppen handel mellanproducenter och användare. Genom att hävabeslutet om kan man skapa en långsiktigtrovärdighet för den svenska elförsörjningen, somockså kommer att möjliggöra nya investeringar iden befintliga kärnkraften. Det handlar om enmöjlighet att få tillgång till ytterligare 10 till 15terawattimmar ur den befintliga kärnkraften, mendet förutsätter att man ger upp fiktionen om år 2010på samma sätt som man fick ge uppfiktionen om 1995/96. För att säkra svensk industrisförtroende och möjligheterna till investeringar isvensk industri i skulle vi kunna ta initiativtill att en avreglerad energimarknad, i syfte attsäkra en god tillgång till elkraft, blir till en nordiskelmarknad där det finns möjligheter att köpa ochsälja el från alla nordiska länder. Om vi gör detta,herr talman, lägger vi en grund för en långsiktig ochhållfast energiförsörjning och för en fungerandeelmarknad i . Då har vi också lagt en viktiggrund för att svensk industri med förtroende skallkunna göra de investeringar som behövs i detsvenska samhället.Vi kan i stället konstatera att det betänkande som behandlas ytterst handlar om hur man skallkunna begränsa användningen av el och hur manskall kunna ersätta el som kommer från kärnkraftmed el som kommer från biobränslen och, vad deti praktiken kommer att handla om, el från fossilabränslen. Det kommer att leda till högre priser. Detkommer också att ge en ny osäkerhet om denfundamentala frågan, nämligen om det i Sverigekommer att finnas tillgång på el i tillräckligomfattning.När ni socialdemokrater i ert valmanifest förklararatt avvecklingen skall vara slutförd ochnär ni hävdar att kärnkraften skall kunna ersättasmed alternativa bränslen, skapar ni bara misstro.Jag såg att har uttalat sigi Aktuellt i politiken. Hon säger: ''Det finns fulltutvecklade alternativ som kan hävda sigekonomiskt mot både fossila bränslen ochkärnkraft.'' Jag skulle vilja höra frånindustriministern och från andrapartivänner här i kammaren vilka dessa alternativär. Visserligen kan jag gärna erkänna att vadBirgitta säger i energifrågorna är skrivet ivatten. Men eftersom ni likväl bygger politiken påatt kärnkraften skall kunna ersättas med alternativabränslen och eftersom som sitter isamma regering som säger att dessaalternativ finns , vill jag då här veta vilkadessa alternativ är som kan hävda sig ekonomisktmot både fossila bränslen och kärnkraft. Om det ärså, varför inleder ni då inte den förtida avvecklingsom ni har ansett vara oåterkallelig?Herr talman! Årtalet har bundit svenskenergipolitik . Det finns englädje över att det absurda beslutet om 1995/96 harförsvunnit, som lätt gör att man glömmer att destora problemen med kärnkraftsavvecklingen följerav den stora avvecklingen. En avveckling av tvåreaktorer visade sig vara omöjlig , men avveckling av tolv reaktorer är intelättare att genomföra. Den avvecklingen kommeratt riskera 150 000 jobb, enligt energiverketsutredning om effekterna påindustrisysselsättningen. Den stora avvecklingenkommer att tvinga fram den massiva utbyggandenav fossila bränslen, om ni inte plötsligt tror erkunna trolla fram biobränslen och vindkraft somräcker till för att ersätta den svenska kärnkraften.Det var inte så att folkomröstningen uttalade sig förår 2010. Tvärtom formulerade sigfolkomröstningen på ett sådant sätt att det går inteatt sätta ett fast årtal som slutpunkt för kärnkraften.Folkomröstningen ställde kraven att avvecklingenskulle ske under hänsyn till välfärd ochsysselsättning i avvaktan på framväxten avförnybara bränslen och i en ordning sommotiverades av säkerhetsmässiga skäl. Inget avdessa tre kriterier är uppfyllt.Herr talman! Än en gång ställer jag frågan: Hurkan ni fastställa slutpunkten för avvecklingen när ninumera erkänner att ni inte kan fastställainledningspunkten för avvecklingen?Herr talman! I det här sammanhanget är det värt attta upp ett par andra frågor, bl.a. frågan omkoldioxidtaket. Nuvarande betänkande innebär attSveriges riksdag inte längre kommer att stå för detkoldioxidtak som beslutades . EGsmiljökommissionär, , sade imaj 1990 när denna diskussion började föras: ''Detvore högst olyckligt om river upp sittkoldioxidbeslut. Om inte , som är ett riktland, klarar det miljömålet, förlorar vi en verkligförebild. ''Vad dagens betänkande handlar om, herr talman,är att riva upp detta tak. Det handlar om att Sverigedärmed kommer att hamna på efterkälken i vår tidsviktigaste internationella miljöfråga.Det paradoxala är att det egentligen inte finnsnågon anledning till detta, om det inte är så att niavser att bygga ut den fossila kraften i stället förbiobränslen. Vi moderater har visat att vi kommeratt kunna minska koldioxidutsläppen ,men de avtalsslutande partierna avvecklar ett av deviktigaste miljöpolitiska beslut som har fattat.Herr talman! En annan del av energipolitiken gällervattenkraften.Vi moderater kan visa på att vi inom ramen för atttillgodose en växande efterfrågan på el också kanhantera koldioxidtaket och skapa en trovärdighetom att de fyra stora orörda älvarna inte skall hotas.Detta är ju någonting som avvecklingen avkärnkraften kommer att förändra. En av dem somförmodligen inser denna konsekvens av enkärnkraftsavveckling sitter i denna kammare. Hansade : ''Jag tycker nog skulle bygga ut ett par älvar till.'' Det varindustriminister som yttrade detta iDagens Industri . Därför vill jag rikta enfråga till de avtalsslutande partierna och tillregeringspartiet i synnerhet: Vilken politik harsocialdemokratin just nu i frågan omvattenkraften? Ingen begär väl att ni skall tyckasamma sak efter valet, men vilken politik står ni föri dag: Är det som industriministern säger att manskall bygga ut vattenkraften eller är det sommiljöministern säger att det är förankrat ikongressbeslut att man inte skall bygga utvattenkraften och att detta är ett oåterkalleligtbeslut? Ni bör lämna besked i den frågan.Herr talman! Ett dominerande inslag ibetänkandet, förutom att man begraver 1995/96, äratt man föreslår ett omfattandesubventionsprogram för att få fram nya alternativabränslen. Det är naivt att tro att dessa satsningar pånågot sätt skulle kunna motsvara det behov som enavveckling av kärnkraften kommer att innebära.Vad det kommer att innebära och vad som ärskadligt är att de nya alternativen inte får växa framunder de kommersiella former som är nödvändigaför att de skall bli långsiktigt varaktiga. Det är sommånga av de främsta anhängarna av de nyabränslena säger: Det är inte bidrag utan rättvisavillkor som behövs för att dessa alternativ skallkunna växa fram. Vi moderater ger i vårt förslag tillenergibeskattning ett ramverk till hur dessa rättvisavillkor skall kunna se ut genom att miljörelateraenergibeskattningen. Då kommer vi att få enmöjlighet att dra nytta av det som biobränslen ochvindkraft kan ge. Men vi ställer inga naivaförhoppningar på dessa bränselslag. Vi säger attdetta får marknaden och de olika bränsleslagensjälva visa i sin egen kapicitet utan den typ avplanmässig styrning som har misslyckats så fataltunder hela 1980-talet.Herr talman! När vi då blickar in ser vitvå olika alternativ. Ett alternativ är det som hållerfast vid årtalspolitiken och som har sammatrovärdighet som årtalspolitiken hade under hela1980-talet. Ett annat alternativ är det som byggerpå att vi avreglerar energimarknaden och låter deolika energislagen utvecklas på basis av säkerhetenoch ekonomin i de enskilda bränsleslagen. Detsenare alternativet är måhända vi moderater i dagensamma om i denna kammare, men vi var ocksåensamma om att rikta den fundamentala kritikenemot den verklighetsfrämmande politiken av 1980-talets slag. Vi kommer att göra det , och vi kommer att få rätt. Det kommer att gesvensk industri och svenskt samhällsliv ennödvändig injektion in i 1990-talet.Anf. 61 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Samtidigt erinrar jag om min vädjan inledningsvistill talarna.Anf. 62 ():Herr talman! Det energipolitiska beslut somriksdagen skall fatta bygger på enöverenskommelse mellan socialdemokraterna,liberalerna och . Jag tyckeratt det för mig som representant för folkpartietliberalerna finns skäl att peka på den konsekvenssom jag finner har präglat vårt handlande ienergipolitiken och de resultat som vi tycker vi haruppnått genom att hålla fast vid en linje som vi harutformat själva.Låt mig därför, herr talman, för det första erinraom att det i från augusti1988 anförs: ''Kraven på leveranssäkerhet för elmåste i ett industri- och välfärdssamhälle som detsvenska ställas mycket högt. I det avseendet kanman inte acceptera att ta risker i samband medkärnkraftsavvecklingen. ''Någon tid därefter fattade socialdemokratin ochriksdagen beslut om en tidigareläggning avkärnkraftsavvecklingen.I det betänkande som vi nu har att ta ställning tillanges att målet för energipolitiken är att på kortoch lång sikt trygga tillgången på el och annanenergi på ett mot omvärlden konkurrenskraftigtvillkor och att säker tillgång på el till rimligt pris ären viktig förutsättning för den svenska industrinsinternationella konkurrenskraft och attenergipolitiken skall utformas så att dennaförutsättning bevaras.För det andra har i alla sammanhangtagit avstånd från den tidigarelagda avveckling avtvå reaktorer som socialdemokraterna genomdrivitbeslut om i . gav detbeslutet beteckningen ''oåterkalleligt''. I enintervju i sägerhon att kärnkraften skall börja avvecklas 1995. Honsäger blankt nej till förslaget att skjuta dentidpunkten . ''Det får inte'', sägerBirgitta , ''råda någon ytterligare osäkerhet idenna fråga, och det är en hederssak att vi uppfyllervåra utlovade och höjda ambitioner. ''Herr talman! kom statsministerIngvar till hennes undsättning. Det slogsdå fast: ''Inget annat politiskt beslut är så välförankrat som kärnkraftsavvecklingen. Detbeslutet ändras inte.'' var emot detta,och vi kan nu konstatera att det oåterkalleligabeslutet är återkallat.För det tredje står det i motion frånjanuari 1987 att läsa: ''Vid en snabb avveckling avkärnkraften skulle anläggningar för nykraftproduktion i allt väsentligt behöva baseras påbefintlig teknik. Denna uppfyller inte de högamiljökrav som vi i vill ställa påanläggningar som skall vara i drift in . ''Detta vann då inget stöd inom socialdemokratin,men i den överenskommelse som träffats framhållsatt energipolitiken bör utformas så att denstimulerar till en ekonomiskt försvarbar utbyggnadav ny kraft, som är grundad på förnybara energislagoch som utnyttjar teknik med högenergieffektivitet, såsom kraftvärme.Jag anser att detta är en tillfredsställandeutveckling på det området.För det fjärde krävde i sin rapport ombiobränslen , uppföljd i enriksdagsmotion, att man genom politiska beslutskulle styra bort från den ökande användningen avfossila bränslen av hänsyn till konsekvenserna fören klimatförändring. Vi krävde en inriktning påutveckling av förnybar energi såsom bioenergi ochvindkraft. Vi begärde att regeringen skulle tillsättaen bioenergikommission.År 1989 anförde att en kraftignaturgassatsning skulle leda till en osäker framtidför biobränslen och vindkraft.Socialdemokratin avslog då såväl vår begäran omen som övriga krav, men iden uppgörelse som har träffats står det att enbiobränslekommission skall tillsättas bl.a. för attanalysera förutsättningarna för en väsentligt ökadanvändning av biobränslen och föreslå åtgärder föratt stärka biobränslenas konkurrenskraft på långsikt. Det uttalas att naturgas och biobränslen ärkonkurrerande bränslen.För det femte har vi, som alla vet, från folkpartietliberalernas sida varit mycket kraftiga förkämpare,för att den återstående outbyggda vattenkraften, deorörda älvarna, skall bevaras. I den här frågan harsocialdemokratin i , såvitt jag förstår, nutagit en likartad ställning, även om det, som ocksåGunnar påpekade, finns ledandesocialdemokratiska politiker som svävar på målet.Men, herr talman, överenskommelsen,undertecknad av partiledarna, är ett klart ochotvetydigt beslut om att av miljöskäl de orördaälvarna skall få fortsätta sin fria, obundna färd frånkällorna till havet.För det sjätte uttalade landsmöte 1990att kärnkraftsindustrin skulle ta ett störreekonomiskt ansvar vid en eventuellkärnkraftsolycka. Jag kan konstatera att genomöverenskommelsen höjs kärnkraftsindustrinsekonomiska ansvar med 200 milj.kr. Det betraktarjag som ett steg på vägen, men därtill -- och det ärännu viktigare -- anmodas regeringen att iinternationella sammanhang driva frågan om ettobegränsat ansvar.Herr talman!