prot · GE0987 · 1991-03-27 00:00:00 — När jag har gjort dettycker jag inte att ett tillkännagivande är till fyllestpå något sätt.Anf. 71 ():Herr talman! Det senaste som gör att jag inte riktigt förstår varför hon överhuvud taget deltog i den här debatten, om hon nuvar nöjd med utskottsmajoritetens skrivning.Hennes inlägg lät onekligen som om hon påstod attvi i arbetsmarknadsutskottet inte visste vad visysslade med. Jag vill markera att vi iarbetsmarknadsutskottet har vetat mycket väl vadvi har sysslat med. Vi som sitter iarbetsmarknadsutskottet har haft täta kontaktermed våra resp. företrädare i kulturutskottet.Mona sitter i kammaren. Jag tycker att viskall uppdra åt henne -- det kan mig med -- att ta med sig detta budskap tillden övriga regeringen, och framför allt till sinregeringskollega som har ansvaret förkulturpolitiken, att förväntar sig enutvärdering och att regeringen lägger fram ettförslag.Anf. 72 ():Herr talman! Jag ställer mig gärna bakom denuppmaningen. Den har jag tidigare framfört isamband med en interpellationsdebatt.Dessutom vill jag säga till att om mani arbetsmarknadsutskottet verkligen har varitmedveten om vad man har gjort tycker jag attresultatet är ganska magert.Anf. 73 ():Herr talman! Antingen accepterar SylviaPettersson de principer som har antagit,eller också accepterar hon dem inte. Det flexiblalönebidraget ger de handikappade mycket godamöjligheter till arbete inom den reguljära sektorn.Det är arbetsmarknadsutskottets uppgift. Jagtycker att skall tacka och ta emotatt vi i arbetsmarknadsutskottet haruppmärksammat något som egentligen ligger vidsidan av vårt verksamhetsområde, nämligen deproblem som detta eventuellt kan åstadkomma förkultursektorn, dvs. att vi för en gångs skull harlyckats att arbeta över utskottsgränserna. Sitt inteoch var sur utan hjälp nu till att få en ordentliglösning på detta problem!Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande utrikesutskottetsbetänkande /91:UU14 samtarbetsmarknadsutskottets betänkanden1990/91:AU11 och betänkande UU14Mom. 10 (ökade medel för information i Sverigeom Europafrågorna)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 35för reservation 2 av och . 12 (stöd för samarbete med ochCentral- och )Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 55för reservation 3 av m.fl. 4 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 23 (åtgärder för att öka jämställdhetenmellan könen inom FN)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 20för reservation 4 av . 40 (efter F3-anslaget storlek)Först biträddes reservation 7 av ochBirgitta med 39 röster mot 33 förreservation 8 av och ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 7 av med 65 röster mot 58 förreservation 6 av m.fl. 183ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 175röster mot 68 för reservation 7 av ochBirgitta . 63 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 41 (fördelningen av medlen under anslagetF3)Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 33för reservation 9 av och . 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 42 (bidrag till bestämda organisationer frånanslaget F3)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 34för reservation 10 av och . 43 (bidrag till ())Utskottets hemställan bifölls med 270 röser mot 34för reservation 11 av och momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU11Mom. 1 (förutsättningar förarbetsmarknadspolitiken)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 150 röster mot 19 för reservation 2 av . 136 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 158röster mot 148 för reservation 1 av . 2 (arbetsmarknadspolitikens inriktning)Först biträddes reservation 3 av m.fl.med 136 röster mot 18 för reservation 4 av . 151 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 159röster mot 132 för reservation 3 av . 14 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (finansieringsprinciper)Först biträddes reservation 6 av m.fl.med 60 röster mot 37 för reservation 7 av KerstiJohansson. 206 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 210röster mot 59 för reservation 6 av . 37 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 10 (allmän arbetstidsförkortning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 16för reservation 10 av . 18ledamöter avstod från att rösta.Mom. 27 (lag mot etnisk diskriminering iarbetslivet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 26 av -- bifölls medacklamation.Mom. 30 (utredning om en allmänarbetslöshetsförsäkring)Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot147 för reservation 28 av m.fl.Mom. 33 (åldersgränsen för KAS)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot35 för reservation 31 av ochAnna av Rantzien.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU12Mom. 5 (anslag till arbetarskyddsverket)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot19 för reservation 4 av . 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 9 (arbetsförmedlingens uppföljningsansvarför handikappade skolungdomar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 8 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 10 (samhällsekonomisk studie av enarbetsgaranti för handikappade)Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot53 för reservation 9 av m.fl.Mom. 11 (handikappanpassning påarbetsplatserna)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot17 för reservation 10 av av Rantzien.Mom. 18 (införande av flexibla lönebidrag)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion A261 av MarianneSamuelsson -- bifölls med acklamation.Mom. 19 (tillkännagivande omkulturinstitutionernas och de allmännyttigaorganisationernas problem)Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot147 för reservation 12 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 26 (strukturstödet förbyggarbetsmarknaden)Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot58 för reservation 17 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 27 (anslag till särskilda åtgärder förarbetshandikappade)Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot38 för reservation 19 av och . 8 ledamöter avstod från att rösta.På grund av fel på voteringsanläggningen medgavkammaren, på förslag av tredje vice talmannen, attvoteringen om arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 12 skulle slutföras efter behandlingenav arbetsmarknadsutskottets betänkande 16.8 § Arbetslivsforskningens organisationm.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU16 Arbetslivsforskningens organisationm.m. 1990/91:69).Anf. 74 ():Herr talman! Den svenska arbetslivsforskningensom i fast och mer organiserad form pågått sedanandra världskrigets slut, har med tiden kommit attframstå som allt mindre effektiv. Det är enverksamhet där resurserna inte tagits till vara påbästa sätt.Ett bevis på detta är de många utredningar somgjorts för att söka komma till rätta med problemen.Den senaste utredningen gjordes så sent som 1989och resulterade i betänkandet SOU 1990:54. Denkritik som där lämnades var genomgåendekraftfull, och utredaren konstaterade attarbetslivscentrum brottades med grundläggandesvårigheter alltsedan dess tillkomst.Ett bevis på hur lågt förtroendet varit förarbetslivscentrums verksamhet är att någonegentlig extern finansiering av forskning inteförekommer och inte förekommit underarbetslivscentrums tid som centrum förarbetslivsforskning i vårt land. Allmänt ansesarbetslivscentrum sakna nödvändig kompetens i sinverksamhet.Ett flertal remissinstanser har ställt sig bakom vårtförslag om en nödvändig omorganisation. Vi kräveratt den värdefulla och nödvändiga forskningenkring arbetsmiljö, arbetsskador ocharbetslivsfrågor i allmänhet skall läggas ut påuniversitet och högskolor som har kompetens påområdet. De remissinstanser som hävdatnödvändigheten av att flytta ut forskningen är:Tekniska högskolan, samhällsvetenskapligafakulteten vid samt Kungligavetenskapsakademien.Vi har tagit fast på den berättigade kritik somriktats mot arbetslivscentrum som gåttoch anser att en radikal förändring behövergenomföras för att nå de resultat som behövs idenna så viktiga fråga.Moderata samlingspartiet anser således ireservation nr 2, att arbetslivscentrum skallavvecklas och att de resurser som ställs tillarbetslivscentrums förfogande skall fördelas på dehögskolor och univeristet som har kompetens påområdet. Jag yrkar bifall till reservation nr 2 tilldetta betänkande.Moderata samlingspartiet har i ett särskilt yttrandefogat till detta betänkande särskilt pekat på värdetav att det kunnande och den kompetens som finns ivårt land i fråga om kvinnoforskning tas till vara vidden omorganisation vi föreslår.Regeringen föreslår även i propositionen attsärskilda medel för utbildning och information omMBL skall kunna användas i en vidgad verksamhetgällande bl.a. inflytandefrågor, jämställdhet samt''lärande'' i arbetet. Dessutom skall medlen ifortsättningen kunna användas förförsöksverksamhet av skilda slag. Vi anser att det skall åvila parterna påarbetsmarknaden att själva stå för och med egnamedel bekosta utbildning och information omMBL. Den finansiering som skett och fortfarandesker via arbetsmiljöfonden och som gällerinformation och utbildning inom MBL-området,skall upphöra. Jag yrkar därför bifall även tillreservation nr 7 till detta betänkande.Anf. 75 ():Herr talman! Efter att ha lyssnat på ErikHolmkvist kan man säga att det som sägas skall äralla redan sagt. Men det finns trots allt en litenskillnad mellan reservationerna 2 och 3.Folkpartiet liberalerna har den uppfattningen,precis som , att denna forskning skallöverföras till högskolan och . Men vimenar att den bör bedrivas inom en självständiginstitution. Detta är den enda förändringen iförhållande till det som sade. Motbakgrund av detta kan jag, för att inte förlängadebatten, instämma i allt han sade. Jag yrkar bifalltill reservationerna 3 och 7.Anf. 76 ():Herr talman! Den här propositionen behandlar,som ser det, en viktig och angelägen frågamed stor betydelse för framtid. Storaförändringar sker och kommer att ske i arbetslivetoch arbetsmiljön . Orsaken ärinte minst den allt snabbare takt istrukturomvandlingen som förväntas. Det i sin turberor på den alltmer omfattandeinternationaliseringen av ekonomi och näringsliv.Ett aktuellt exempel som belyser vadarbetsorganisationen betyder för svensk utvecklingoch välfärd är de uppgifter som lyftsfram om skillnaden mellan hur vi i harordnat vår produktion av personbilar jämfört medexempelvis hur man gör i . Det exempletstyrker vad jag sagt om att arbetsorganisation ocharbetsmiljö på många sätt är avgörande för Sverigesförmåga att åter komma i främsta ledet somindustrination.Inför framtiden är kraven lika angelägna i industrinoch inom offentlig sektor. För industrins del gällerdet att ha en sådan arbetsorganisation att man kanrekrytera inte minst ungdomar till industrielltarbete. Vi vet att det är stora svårigheter därvidlagi dag.Inom offentlig sektor gäller det att ha enorganisation som utvecklararbetstillfredsställelsen, så att man där kan behållaarbetskraften, att organisera arbetet så att ingen --och detta gäller inte minst kvinnor -- slits ut ,med mycket stora kostnader för samhället totaltsett. I det sammanhanget vill jag erinra om det somvi har påpekat i vår motion, nämligen betydelsen avatt om det sker en förändring på det här området,måste forskningen om kvinnans roll i arbetslivetbehållas intakt.Vi tycker att vi i den delen har blivit tillgodosedda ibetänkandet och har inget särskilt yrkande utan sermed tillfredsställelse på vad utskottet har skrivit.Kvalificerade kunskaper och forskning omarbetslivet är alltså ett medel i en politik förförnyelse. Det har funnits brister tidigare, och dethar varit orsaken till den översyn som har skett. Detanges också i propositionen som motiv.Centerpartiet anser nu att trots den här översynenfinns det ett behov av total översyn av helaarbetslivsforskningen. Vi hamnar då på denslutsatsen att det är vad som bör ske ,inte det som anges i propositionen. Vi menar attden tanke som har funnits som ett av utredarens trealternativ, en närmare koppling avarbetslivsforskningen till universitet och högskolor,bör studeras litet närmare.Beträffande MBL-medlen anser vi, i likhet medtidigare talare, att de icke bör användas på det sättsom har skett. Det bör i större utsträckning vara enuppgift för arbetsmarknadens parter att informeraom en lagstiftning som ändå kom till vid mitten av70-talet. Vi tror att de är bäst skickade att klara denuppgiften.Herr talman! Jag vill med dessa få ord yrka bifall tillreservation 1 vid betänkandet.Anf. 77 ():Herr talman! Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande om arbetslivsforskningen behandlararbetsmiljöfonden, arbetslivscentrum, frågor somanknyter till kvinnoforskningen samt de s.k. MBL-medlen. Åtta motioner har lämnats i anledning avpropositionen.Arbetslivsforskningen har ett mycket brett anslag.Det är en tvärvetenskaplig forskning, som berörfysisk arbetsmiljö, ergonomi, arbetsorganisation,arbetstidsfrågor och medbestämmande iarbetslivet, för att nämna några områden. Det ärett ganska nytt forskningsområde, om man jämförmed många andra forskningar. startadearbetsmiljöinstitutet, och 1976 inrättadesarbetslivscentrum. Det är främst krav från defackliga organisationerna som utgör bakgrundentill dagens arbetslivsforskning.Tyvärr kan man konstatera att intresset frånuniversitetsvärlden har varit ganska ljumt för dehär frågorna, och man kan säga att så är detfortfarande, även om en viss förbättring har skettunder senare år. Många kanske frågar sig varför,eftersom den här forskningen berör så mångamänniskor i vårt land.Det finns säkert många orsaker till det begränsadeintresset från universitetsvärlden. Man har därförmodligen ganska begränsade kunskaper omarbetslivets villkor. Universiteten och högskolornaär fortfarande en mycket sluten värld i detavseendet. Man har naturligtvis inte heller kommiti kontakt med svåra arbetsmiljöer. Det ärnågonting som är ganska okänt både förarbetsgivare och i universitetsvärlden.En annan orsak till det bristande intresset förarbetslivsforskning är kanske att det är ensektorsövergripande forskning, något somnaturligtvis försvårar forskning iuniversitetsvärlden, eftersom forskningen därnästan alltid är knuten till fakulteterna. Det är svårtatt starta forskning över fakultetsgränserna,gränser som är uppdragna och fastställda långtinnan ordet arbetsmarknad fanns i svenska språket.En rad rapporter från LO och TCO har påvisatbehovet av forskning på arbetslivets område.Arbetsskadeförsäkringen, som många är väldigtkritiska mot, har på ett utmärkt sätt tydliggjortbehovet av forskning på arbetslivets område.Här framträder ju hur människorna slits ut iarbetslivet. Som exempel kan nämnas attbelastningsskadorna hos kvinnor har fördubblatssedan 1985. Folkhälsorapporten och även densenaste visar också många viktiga saker somanknyter till arbetslivsforskningen. Man kankonstatera att hälsan fortfarande har att göra medklass och kön. som medellivslängdenökade här i landet minskadelivslängden för vissa grupper i samhället.En liten grupp har en stor del av antalet sjukdagar,medan en tredjedel av de sjukförsäkrade aldrig haren sjukskrivningsdag . Kvinnorna stårför två tredjedelar av den ökade sjukfrånvaronunder 80-talet.Det visar sig också att fler kvinnor än mänförtidspensionerades . Orsaken är främstskador i rörelseorganen.Antalet hjärtinfarkter har också ökat blandkvinnorna. Däremot drabbas numera färremedelålders män av hjärt- och kärlsjukdomar. Detfinns bara ett undantag, och det är män itillverkningsindustrin. De har drabbats i högregrad.Därför kan man sammanfattningsvis säga attsamhällsklass och hälsotillstånd i mycket går hand ihand i vårt land. Arbetsmiljön har med andra ordmycket stor betydelse för hälsan, och kvinnornasohälsa har starkt förknippats med arbetsvillkormen också med hemarbete och föräldraansvar.Vill man spetsa till det litet, kan man säga ianslutning till det resonemang som moderaternaför i sitt program om den stora och den lilla världen,att här slår den stora världen väldigt hårt in i denlilla världen, och då ser man sambandet mellan detvå världarna, som ofta förnekar.Utöver den forskningsorganisation som berörs härkan man säga att styrelsen för teknisk utveckling,byggforskningsrådet samt skogs- ochjordbruksforskningsråden har anknytning till ochstöder den här forskningen.Regeringen föreslår att arbetsmiljöfonden får ettansvar att följa svensk arbetslivsforskning och i anslutning därtill inrättar ett vetenskapligtråd. Arbetslivscentrum omorganiseras till ettrenodlat forskningsinstitut, och MBL-medlensanvändningsområde utvidgas.Informationsverksamheten inomarbetslivsområdet skall också ses över.Tittar man sedan på motionerna, kan mankonstatera att de borgerligas inställning tillarbetslivsforskningen, så som den utformas imotionerna, är mycket negativ. Alla -- såvälmoderaterna som och -- villavslå regeringens förslag, men partierna har litetolika motiv.Moderaterna vill avveckla arbetslivscentrum ochupphöra med MBL-informationen. Vi kan säga attmoderaterna här går på SAFs linje, och det är inteförvånande. förslag i motioner gällerju hela arbetsrätten. har med andraord alltid arbetsgivarståndpunkter ocharbetsgivarsynpunkter; de kommer ofta frånstorföretagen. Ja, ibland har ni t.o.m. förslag somstår till höger om Arbetsgivareföreningen.I början av debatten om arbetsmarknadspolitik,när man talade om ohälsan i arbetslivet, tänkte jagpå att använde argumentet att manskall ha en ökad kontroll för att komma till rättamed ohälsan i arbetslivet. Det säger något ommoderaternas inställning.Ni hackar också ständigt på den samverkan vi harmellan fackföreningsrörelsen ochsocialdemokratin. Men er samverkan medarbetsgivarna och ärmycket klart uttalad genom de förslag ni kommermed i er motion. Det är på något sätt mer förtäckt,medan vår verksamhet sker öppet.Så fort det är fråga om att öka demokratinsverkningsfält säger nej -- och här ärdet ju fråga om att öka demokratin i arbetslivet.Folkpartiet har i stort sett samma förslag sommoderaterna. Man avstyrker propositionen, manvill inordna arbetslivscentrum under ,och man avstyrker MBL-medlen. är dettydligen arbetsgivarlinjen som gäller också ifolkpartiet. Emellanåt har man ju en annaninställning, men har man i de här frågorna klartsvängt åt arbetsgivarhållet.Inledningsvis motiverade jag varför man börbehålla arbetslivscentrum. Det är viktigt att manfår en tvärvetenskaplig och sammanhållenforskning på detta område -- och en forskning somligger nära förändringsfronten, dvs. Inordnas denna verksamhet underuniversitetet, så kommer denna forskning attförsvåras. Där har man ofta en annan prioriteringnär det gäller arbetsmiljöforskning och forskningöver huvud taget -- det är den erfarenhet jag harefter att ha suttit i enuniversitetsstyrelse och försökt verka för att manskall ta upp sådan forskning där.Centern avstyrker också propositionen. Man sägeratt man vill ha en total översyn av forskningen påarbetsmiljöområdet. Men man vill tydligen ocksåatt den skall inordnas under universitetet.Det motiverar man med att arbetslivscentrum haren stor byråkratisk apparat. Men den som har varitlitet mer verksam i universitetsvärlden vet att detfinns en stor byråkratisk apparat också där -- så detkan väl knappast vara skälet för att inordnaverksamheten under universitetet.Resultatet av era förslag här blir ju en försämringför arbetslivsforskningen i hela landet. Det finns enliten brasklapp från : Man säger att manmåste rädda kvinnoforskningen, som bedrivits iarbetslivscentrum; annars kan den gå förlorad. Detär tydligen så, att den forskningen har varit mycketbra. Men ändå vill ni föra in den underuniversitetet. Här finns uppenbarligen en risk föratt den kommer att försämras om ert förslaggenomförs.Vänsterpartiet avstyrker också propositionen, menman har en annan motivering. Man säger att maninte vill ha ett renodlat forskningsinstitut. Men deutredningar som gjorts har ju visat på behovet avförändringar. Utredningsverksamheten har, som viuppfattat det, tagit alltför mycket resurser frånforskningen.Stig och flera andra socialdemokraterhar i en motion uttalat förståelse för behovet avförändringar i arbetslivscentrum. Men man ärangelägen om att forskningens resurser ändå skallbli fullgoda. m.fl.socialdemokrater framhåller i sin motion att det ärviktigt att kvinnoforskningen och kan bevaras och utvecklas.Arbetsmarknadsutskottet har uppmärksammat härberörda frågor, och utskottet utgår ifrån att denslutliga dimensioneringen får avgöras efter denredovisning som arbetslivscentrum har regeringensuppdrag att göra. Det bör enligt utskottet medge enviss flexibilitet, som berör arbetslivscentrumsresurser och tjänster. Arbetslivscentrum förutsättsi huvudsak fortsätta med den inriktning avforskningsverksamheten som detta centrum har . Jag vill särskilt nämna den kvinnoforskningsom bedrivs på arbetslivscentrum och som ärmycket betydelsefull. Utskottet menar att dennaforskning bör bestå även . Det äremellertid viktigt att denna forskning intesammanblandas med det utvecklings- ochutredningsarbete som bedrivs inom kvinnorådet påarbetslivscentrum. Forskningen skall bedrivas avpersoner som har forskningsbehörighet.Sammanfattningsvis, herr talman, är det viktigt attkonstatera, som utredarna har gjort, att det här ärfråga om en avvägning mellan å ena sidan behovetav att koncentrera resurserna till friståendeforskningsinstitut och därigenom uppnå bådekoncentration och prioriteringsmöjligheter, och åandra sidan behovet att sprida dessa tillgängligaresurser ut över landet. Här har man valt enkoncentration.Arbetsmiljökommissionen konstaterar också attutbyggnaden av och intresset för arbetsmiljö- ocharbetslivsfrågor vid universiteten inte ärtillfredsställande mot bakgrund av frågornasbetydelse.Ett annat skäl var möjligheterna förarbetsmarknadens parter, om verksamhetenförläggs till en institution, att påverkaforskningsinriktningen och delta i utvecklingen avforskningsprogram och den arbetsplatsinriktadeforskningsverksamheten. Kommissionen ansåg attdet är en central forskningspolitisk uppgift att slåvakt om sektorsforskningen inom detta område.Arbetslivsforskning är, som jag också ser det, enviktig del i det goda arbetet, som ett led i skapandetav ett solidariskt arbetsliv, där alla hararbetsuppgifter som gör att arbetet kan kännasmeningsfullt. Och man skall kunna ha ett arbetehela livet till pensionsåldern utan att hälsan skadas.I dag är det allför många människor som slås ut urarbetslivet.Kort sagt, herr talman: egentligen om livskvalitet i vid bemärkelse.Med det anförda yrkar jag bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkandenr 16 om arbetslivsforskningens organisation, ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 78 ():Herr talman! och jag är heltöverens om det stora värde som ligger i attforskningen kring arbetsmiljöfrågor kan fortsätta.Men vi hävdar att arbetslivscentrums rykte äralltför skamfilat. Och resultatet från tidigareforskning inom detta centrum har visat att vibehöver förändra verksamheten radikalt. Det finnsgrundläggande problem och svårigheter alltsedanbörjan, säger också utredningsmannen. Vi måste tafasta på denna mycket kraftiga kritik mot hela dettacentrums vara.Det finns också starka skäl för en förändring i denriktning som vi menar är nödvändig. Ochytterligare ett skäl som visar att det är klartnödvändigt att flytta forskningen är att externafinansieringar för ökad forskning över huvud tagetinte sker i detta centrum.Vi tycker att parternas påverkan på forskningenmycket väl kan ske genom att man breddarforskningen ut på högskolor och universitet, där detockså finns rätt miljö för denna forskning.Gustav menar att vår inställning i MBL-frågan följer SAFs linje. Ja, den sammanfaller imycket. Vi anser inte att det är något fel att vi fårstarka organisationer med oss i de frågor där vi villförändra.Gustav säger att vi är emot endemokratisering. Men var finner vi är emot en demokratisering i arbetslivet?