prot · GE09101 · 1991-04-24 00:00:00 — De har sittkläd-, tvätt- och duschutrymme med toalett inrymti ett f.d. cykelförråd i källaren. I de här utrymmenafinns det ingen ventilation. Det finns självdrag tillsmå ventiler i gatunivå, men eftersom det är stortrafik utanför måste man täta till de härutrymmena.En toalett finns att tillgå för 80 personer i huset.Motionshall har man alldeles i anslutning tillpolishuset. Där finns det heller ingen ventilationöver huvud taget. Jag är övertygad om attkammaren kan föreställa sig hur det ser ut ochluktar i en sådan liten trång motionshall, när denhar använts ett tag.Personalen har ingen möjlighet att torka sinakläder. Det finns inget utrymme för det, men mankan ibland använda sig av pannrummet, där det jukan vara varmt och gott.Receptionen och telefonväxeln i polishuset är ettganska intressant kapitel. Där är det oerhört trångt.Det är t.o.m. så trångt att man iinspektionsmeddelandet konstaterar attarbetstagarna ideligen stöter i skrivbord och nästanständigt går omkring med blåmärken. Undersådana förhållanden jobbar den svenska polisen.Om det är dåligt med ventilationen i andrautrymmen, är det desto bättre i receptionen.Fönstren är så dragiga att man måste täta dem medtrasor.Garaget har man inte vågat sig på att göra rentsedan 60-talet, därför att man är osäker på omlokalen tål en regelrätt rengöring.Fru talman! På den här vägen fortsätter det ibeskrivningen av hur en svensk polismyndighet hardet . Detta föranleder som sagt utskottet atthänvisa till den löpande planeringen förlokalförsörjning. Jag måste säga att det ärfullständigt oacceptabelt, när man som sagt vet attdet där inte alls finns resurser.Jag tycker också att det jag här har beskrivit ärovärdigt den svenska polisen. Det speglar ett förfallsom gör att polisen i hög grad måste arbeta imotvind. Därför, fru talman, återkommer jag meden förnyad framställning ända tills den här fråganhar lösts. Det är min förhoppning att vi inom kortkan få majoritet i kammaren för en förändring.Anf. 18 ():Fru talman! Under allmänna motionstiden väcktejag en motion som har fått nr 715 och som redovisasi det betänkande vi behandlar . I motionen harjag fört fram tankar om att den som blir ertappadmed att syssla med brottslig verksamhet skall kunnavara anhållen upp till 24 timmar.Anledningen till dessa tankar är att det inte alls ärovanligt att polisen griper personer som begårbrott, tar med dem till polisstationen, får uppgifterom namn och adress och efter ett kort förhörsläpper dem igen. sammakväll eller natt kan det mycket väl hända att mangriper samma lagöverträdare igen. Man tar meddem på nytt, och efter en ny omgång med namn ochadress samt kort förhör, som kanske inte kan bliordentligt på grund av personalbrist över ,släpper man i väg dem igen.Jag tror att unga lagöverträdare får en dålig respektför rättsväsendet när de kan gå ut och in ungefärsom de vill. De vet att det händer inte mer. Jag troratt det skulle vara bra för dessa människor om defick stanna kvar. Man kanske t.o.m. skall meddelahem så att föräldrarna får komma och hämta dem.Föräldrarna får inte ens vetskap omatt deras barn har varit på väg att stjäla bilar tvågånger sammanatt. Jag tycker att man skall fundera på de härpreventiva åtgärderna. Utskottet har ingenförståelse för detta. Man hänvisar till att lagen ärsådan att man inte kan hålla någon anhållen sålänge. Det argumentet är ganska svagt.Denna kammare är vald av svenska folket för attändra på de lagar som vi inte tycker är bra. Delagarna kan bli bättre.Fru talman! Jag vet att man inte rår på ett enigtutskott även om dess tankar har varit flummiga, ochdärför har jag inget yrkande.Anf. 19 ():Fru talman! Innan jag börjar argumentera skall jagtitta nogrant efter vilka som sitter här. Jag saknarnämligen socialdemokraternas företrädare . Jag står sist på listan och finns intemed på föredragningslistan som har delats ut påbänkarna, men de två föregående talarna fannsmed på listan, och ändå är hon inte här. Jag hadefrågor att ställa till henne. kommer hon in. Bra,då kan jag börja, fru talman.Jag har en motion som gäller kvarterspoliser. Denhar behandlats mycket väl av utskottet. Underårens lopp har förståelsen för kvarterspolisernasverksamhet blivit allt större. Men det är fortfarandeså att när resurserna skall fördelas kommer de oftainte kvarterspolisen till del. Det var detta jag villeställa frågor om till . Om man, somJerry har påpekat, harskurit ned polisens resurser, hur är det då möjligtatt få fler kvarterspoliser? Varför skriver man såpositivt i betänkandet om man är medveten om attdet blir mycket svårt att realisera detta?Jag skrev min motion med utgångspunkt iNorrköpings kvarterspolis. Den har arbetat imånga år. Den började , och jag tror attden nu har verksamhet i 11 av 12 kommundelar.Citykärnan har de flesta. Där har man fyra tjänster.Någonting som är mycket viktigt är att man innehardessa tjänster . Jag fick i endebatt det påpekandet att kvarterspoliser väl varbra bara man flyttade på dem tillräckligt ofta. Detär precis raka motsatsen som gäller. De skalltjänstgöra så länge att de blir kända i sitt område.Framför allt barnen måste få förståelse för dem. Demåste få en nära kontakt med dem. Man måste bligod vän med polisen och inte tvärtom. Detframskymtar ju tyvärr ibland, inte minst imassmedia, att poliser är någonting man skall aktasig för.Vi som är föräldrar, eller kanske en generationäldre, borde uppmana våra barn att söka kontaktmed poliserna. Det främjar vi bäst genom attförorda en kvarterspolisverksamhet.Min fråga till är således: att vi kan, som det står ibetänkandet, utöka kvarterspolisverksamheternaom vi saknar poliser som kan inneha de härtjänsterna? Kontinuiteten i verksamheten äroerhört väsentlig. Jag är övertygad om att en störresatsning på kvarterspoliser skulle ge tillbaka enmångfald av positiva effekter, t.ex. större förståelseför poliserna och framför allt lägre brottslighet. Detär inte i första hand för samhället vi skall sökadetta, utan för de enskilda individer som på grundav olyckliga omständigheter hamnar i den härsituationen.Anf. 20 ():Fru talman! Det ligger mycket i vad WiggoKomstedt säger om att brottslingar släpps utalldeles för tidigt från polisstationerna. Det beror imånga fall på att polisväsendet befinner sig i enkris. Men läget kommer till stor del att rättas till närpolisen får tillräckliga resurser. Sedan kan mannog, som Komstedt är inne på, behöva se över enhel del regler vidare. Det finns ett stort behov av attskärpa reglerna beträffande unga brottslingar så attde i högre grad än blir föremål förreaktion från samhällets sida. Här måste det bliförändringar. Vi moderater har lagt fram ettallomfattande program för att minskaungdomsbrottsligheten. Däri finns även förslag omen ny påföljd för unga människor.I sin senaste replik till mig anförde ett skäl för nedrustningen av polisen under1980-talet att socialdemokraterna hade en svårekonomisk situation när man tillträdde 1982. Dettaskulle vara skälet till att socialdemokraterna drogner polisutbildningen och på det sättet försämraderättstryggheten.Samtidigt har berättat om deförstärkningar av polisen som socialdemokraternavarit med om att genomföra under de senaste åren.Det låter på som om vi alla bordekänna någon slags tacksamhet över attsocialdemokraterna trots allt elände ändå till slutgått med på en ökad intagning av aspiranter tillpolishögskolan. Jag har emellertid lika svårt attkänna tacksamhet mot socialdemokraterna fördetta som att känna tacksamhet mot den som slagitsönder fönstren på mitt hus och sedan, när regnetförstört innanmätet, mer eller mindre tvingats attlaga några av rutorna. Att socialdemokraterna ärmed och reparerar de skador som man förorsakatär ju inte mer än rätt. Det är definitivt ingentingsom de har anledning att skryta med. Man kanmöjligen säga att det är bra att syndaren till slut harvaknat.Det som har hänt är ju att rättssamhället erhållitsvåra inre skador på grund avpolisnedskärningarna. Allmänhetens förtroendeför polisen har minskat. I många fall har ju polisenpå grund av sina underdimensionerade resurserinte längre möjlighet att stå till tjänst när människorringer och ber om hjälp. Det är allvarligt. Detförhållandet att polisen inte har tid att åka till enbrottsplats upplevs av den som utsatts för brottetsom om han övergivits av rättssamhället.Anf. 21 ():Fru talman! Jag vet inte om lyssnat på vår diskussion här i kammaren i dag.Så är det inte längre. Vi har haft uppe frågan omkvarterspolisen, och jag har förklarat att det är delokala polismyndigheterna som har ansvar förkvarterspolisen. Det ankommer alltså på dem. Vihar talat om dess låga status osv. Jag nöjer mig meddet svaret.Jag begär inte att skall varatacksam. Jag är glad om han är förstående för detsom vi gör. Det tycker jag nämligen är viktigt. Vihade en svår ekonomisk situation 1982, och det vetJerry . Vi drog inte ner på intagningen föratt vi tyckte det var roligt. Vi drog kanske ner påintagningen därför att vi tyckte att även polisenmåste vara med och spara på sina resurser.Jerry säger att en följd av att vi har förfå poliser blir svåra inre skador på rättssamhället.Anser att man måste ha en polis tillvarje människa? Är det det som är målet? Eller ärmålet att man skall upplysa människor om hurviktigt det är att frånhålla sig från brott? Vad är detdå som gör att man frånhåller sig från brott? Vad ärdet som gör att man begår brott? Det är nog där viskall börja, innan vi börjar tala om de andrafrågorna. Vi måste alltså även analysera orsakernatill att brott begås.Jag anser fortfarande att polisen skall vara med ochspara in på sina resurser, precis som alla andra isamhället. Men är tydligen inteövertygade om detta, utan de skall ha fler poliseroavsett vad det kostar.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill bara tacka ,eftersom han instämmer i de goda tankegångar somjag presenterade i min motion. Ännu gladare hadejag naturligtvis blivit om partikollegerna hadeskrivit ner dessa goda tankegångar på några rader ibetänkandet. Det hade varit ännu bättre. MenJerry inlägg inger hopp, och efterhöstens val står mitt hopp till justitieministerMartinger.Anf. 23 ():Herr talman! frågade om jaghade suttit här i kammaren under debatten. Detkunde jag inte göra, eftersom jag var tvungen attarbeta , vilket mycketväl vet att vi måste göra. Men jag följde debattenvia min TV-apparat.Jag förstår inte svaret på den fråga jag ställde. Minfråga var: Tror verkligen att manlokalt kan satsa på kvarterspoliser när det inte finnstillräckligt med poliser att få tag på, eftersomsocialdemokraterna har skurit nedpå intagningen till polisskolan? Det är ju därproblemet ligger. Även om man lokalt är villig attsatsa och har resurser, finns det inga poliser att sättain på tjänsterna. Det är det som också i längden,, är så förödande. Vi får därmedinte den resurs som kvarterspolisen utgör och sombehövs för att minska brottsligheten framför allt iden grupp där detta är mest angeläget, nämligenbland de allra yngsta. Det är bland de unga somkvarterspolisen kan få den allra bästa effekten. följer mitt råd uppfylls också detönskemål hon gav uttryck för i de ord hon riktadetill . 24 ():Herr talman! Jag kan inte, , haförståelse för en politik som bara leder till attbrottsligheten ökar.Anf. 25 ():Herr talman! Vi försöker nu äntligen att enligtJerry synsätt stävja brottsligheten, ochvi tar nu fram ett förslag för bekämpandet av denekonomiska brottsligheten. Men moderatasamlingspartiet tvekar då inför förslaget. De ställerupp på det, men de skall ändå kritisera det. Demenar att vi inte skall kritisera ,och de säger att det inte är där man har gjort felutan att felen har begåtts av regeringen.Jag vill fortfarande ha ett svar på mina frågor. Jagär nämligen osäker på om moderatasamlingspartiet står bakom inte barasammanfattningen -- som harkritiserat -- utan även det som står inne ibetänkandet.Anf. 26 ():Herr talman! förstår jag inte alls vad Ulla-BrittÅbark menar. Hon säger att vi moderater skullehysa någon slags tvekan inför att sätta in åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten. Jag vill då läsaupp vad som står i vår reservation, eftersom dettydligen är den enda chansen att göra Ulla-BrittÅbark uppmärksammad på vad som faktiskt gälleri det här avseendet. Hon har uppenbarligen intesjälv läst vad som står där. ''Utskottet kan i stort ansluta sig till civilministernsuttalande beträffande prioriteringar inompolisväsendet. Emellertid anser utskottet -- i ettläge då polisens resurser är hårt pressade och dåallmänheten upplever en klar brist på poliser -- attdet inte är godtagbart att i detta sammanhangprioritera utredningar om ekonomisk brottslighetpå sätt som civilministern förordar. Enligt utskottetgår det nämligen inte att bortse från att sådanbrottslighet i första hand drabbar det allmänna,medan stölder, rån och våldsbrott för det mestadrabbar enskilda personer, och utskottet anser attdet är brott mot enskilda som skall prioriterasframför brott mot staten. Om inte annat så talarstarka humanitära skäl härför.'' -- Sedan följer enmarkering av att vi tycker att den ekonomiskabrottsligheten är allvarlig. -- ''En annan sak är attekonomisk brottslighet, inte minst i dess nyareformer, också äventyrar mycket viktiga intressen.Polisens åtgärder mot den måste därför ocksåprioriteras, men inte på bekostnad av de intressensom utskottet satt främst. ''Vi vill alltså sätta in kraftfulla åtgärder mot denekonomiska brottsligheten, eftersom den i sinanyare former har kommit att bli ett allvarligare hotän den har varit tidigare. Men när gamla fruJohansson ligger nedslagen och blöder är detviktigare att polisen åker till henne än att de utrederekonomiska brott.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )6 § Anslag till statsrådsberedningenFöredrogsjustitieutskottets betänkande1990/91:JuU20 Anslag till statsrådsberedningen(prop. 1990/91:100 delvis).Anf. 27 ():Herr talman! I en mycket kärv budgetsituation dåmånga verksamheter skall bantas ned harregeringen i budgetpropositionen föreslagit enkraftig ökning av förvaltningskostnaderna, specielltav lönekostnaderna, inom statsrådsberedningen.Personalen skall enligt propositionstexten ökas från64 till 66 årsarbetskrafter -- dvs. med --som lönekostnaderna skall ökas från21,71 milj.kr. med 7,57 miljoner, dvs. med mer än34 %.Däremot satsar regeringen enligt miljöpartietsmening otillräckligt med resurser på att förebyggaoch bekämpa brottslighet. Det har ju, inte minst idagens debatt, framkommit att det finns storaluckor.Två typer av brott som drabbar samhället direkt ärmiljöbrott och ekonomiska brott. De drabbarockså samhället indirekt genom att tilltron tillrättvisa och laglydighet minskar allteftersom denhär typen av brott kan fortgå utan att man kraftfulltingriper.Vi anser att regeringen här har gjort felaktigaprioriteringar, även om beloppen i och för sig ärsmå. Jag yrkar därför, herr talman, bifall tillreservationen till betänkandet och hävdar attanslaget till statsrådsberedningen bör minskas med4 milj.kr. och att pengarna skall användas tillresursförstärkning och utbildning i syfte attbekämpa miljöbrott.Att vi när vi skrev reservationen inte tog upp denekonomiska brottsligheten kan jag så här iefterhand beklaga, men har ju tagitupp detta i sitt anförande tidigare under dagen.Anf. 28 ():Herr talman! Jag vill mycket kort yrka bifall tillutskottets hemställan. Vi har ju haft en långdiskussion om de frågor som hartagit upp i sitt anförande. Jag yrkar därför avslag påhans reservation och bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § Rättskipningen i socialförsäkringsmålFöredrogsjustitieutskottets betänkande1990/91:JuU18 Rättskipningen isocialförsäkringsmål (prop.1990/91:80).Anf. 29 ():Herr talman! I justitieutskottets betänkande nr 18behandlas rättskipningen i socialförsäkringsmål.Regeringen har lagt fram ett förslag om nyinstansordning och organisation för rättskipningeni socialförsäkringsmålen.Vi moderater är naturligtvis nöjda med att kunnakonstatera att regeringen har gjort enhelomvändning i denna fråga sedan förra året.Regeringens förslag då, att försäkringsrätternaskulle integreras med kammarrätterna, visade sigbl.a. medföra betydande kostnadsökningar. Detnuvarande förslaget kommer att medförakostnadsminskningar. Landets tre försäkringsrätteravskaffas, och socialförsäkringsmål som överklagaskommer att handläggas av länsrätt. Alla länsrätterblir behöriga att döma i mål som överklagas frånallmän försäkringskassa. Yrkesskademålen somöverklagas från skall däremotprövas av länsrätten i län.Herr talman! Det ligger även ett stort värde i attdömandet och domstolarna med det nya förslagetkommer att ligga närmare de försäkrade och alladem som i övrigt berörs av verksamheten. Det äräven värt att notera att länsrätten skall vara domförmed en yrkesdomare och tre nämndemän vad gällersocialförsäkringsmål. Uppdraget att varanämndeman i försäkringsrätt kommer också attutsträckas till att gälla länsrätt och kammarrätt. Detär även viktigt att poängtera att ordinarie domare iförsäkringsrätterna får förtur till de ordinariedomartjänster som i anslutning till reformeninrättas i länsrätt och kammarrätt.Herr talman! Jag har bara med denna kortabakgrundsbeskrivning av ärendet velat poängterade positiva effekterna av regeringens omsvängning.Vi trodde på denna lösning , och viär nöjda med att den nu kan bli genomförd.Herr talman! Vi tycker emellertid inte attregeringen har varit konsekvent när det gällerreservation 2, som är gemensam för ,och och som behandlar fråganom sista instans. Regeringen föreslår ipropositionen att skall upphäva sitttidigare beslut att första instans isocialförsäkringsmål skulle vara kammarrätt. Detinnebär ju att socialförsäkringsmålen inordnas i deallmänna förvaltningsdomstolarna. Men detföreligger ett väsentligt undantag. Man föreslår atthögsta instans i dessa ärenden nu liksom tidigareskall vara försäkringsöverdomstolen. Det är syndatt man inte fullföljer principen fullt ut. Förslagetinnebär fortfarande att högsta instans inte -- somrimligt vore -- skall vara regeringsrätten, utan manföredrar av något icke redovisat skäl att behållaförsäkringsöverdomstolen, som ju är enspecialdomstol. Vi delar här centermotionärernasuppfattning att det är angeläget att prövningen avsocialförsäkringsmål utformas efter de principersom gäller för andra förvaltningsmål.Under en övergångstid och med förhoppning attmålbalansen kan förbättras bör dockförsäkringsöverdomstolen kunna behållas. Men detär en viktig principfråga att nu uttalar atträttskipningen i fråga om socialförsäkringsmål i sinhelhet skall överföras till de allmännaförvaltningsdomstolarna. Detta kommer attinnebära att högsta instans för ärendegruppenkommer att vara regeringsrätten.Det är av den anledningen, herr talman, som vireserverat oss till förmån för motion Ju21. Jag yrkarockså bifall till reservation 2 mom. 4, som gällerfrågan om sista instans.Anf. 30 ():Herr talman! I propositionen om rättskipning isocialförsäkringsmål föreslår regeringen attriksdagen skall frångå sitt tidigare beslut att förstainstans i socialförsäkringsmål skall varakammarrätten. Det är naturligtvis välkommet attregeringen ändrar sig. Vi i liberalernaansåg , när denna fråga förragången var uppe till behandling, att det inte fannsnågot som helst rimligt stöd för den lösning somsocialdemokraterna då med hjälpdrev i genom.Skälen för en förändring var att rättskipningen isocialförsäkringsmål hade kommit in i en oroandeutveckling med växande balanser och attförsäkringsrätterna dessutom hade storasvårigheter att rekrytera dugande jurister. Detmärkliga var att regeringen med dessa myckettunna skäl beslöt att flytta in hela detta problem ikammarrätterna. Många, bl.a. vi i folkpartietliberalerna, varnade för att problemen medrekrytering skulle smitta av sig på kammarrätternasamtidigt som man skulle flytta in stora balanser iredan hårt belastade kammarrätter. Redan dåkunde vi konstatera att den lösning regeringen valtskulle bli kostsam. Dessutom stred den mot deprinciper som domstolsutredningen hade arbetatmed, nämligen att tyngdpunkten skall ligga i denförsta domstolsinstansen, att mål skall ha god lokalförankring, att det skall föreligga ett högtkostnadsmedvetande, att det skall leda till enklareoch billigare utredningar samt att det skall leda tillkortare handläggningstider.Allt detta var känt när regeringen lade fram sittförra förslag. Det är beklagligt när regeringen intelyssnar första gången utan måste ändra sig. Men detsker ju i fråga efter fråga.Vi i liberalerna är som bekant emotspecialdomstolar. Det är därför glädjande attsocialdemokraterna också på detta område närmarsig våra ståndpunkter. Det går i alla fall åt rätt håll.Tidigare har vi tillsammans, på regeringens förslag,avskaffat ekodomstolarna, och är vi på väg attockså avskaffa försäkringsdomstolarna. Det förslagsom vi nu behandlar innebär alltså attsocialförsäkringsmålen i första instans skallbehandlas av länsrätt. Det är en både bra ochönskvärd lösning.När nu länsrätten blir första instans ochkammarrätten andra instans försocialförsäkringsmålen är det en säregen lösning attmålen i tredje instans skall avgöras av enspecialdomstol, försäkringsöverdomstolen, i ställetför av regeringsrätten. Det är också konstigt atthögsta instans skall fortsätta att haändringsdispenser när ett mål enligt den nyaordningen redan har prövats två gånger. Såvälregeringsrätten som högsta domstolen meddelarenbart prejudikatdispenser. För dem gäller att ledarättstillämpningen. Om regeringen vill ha kvarförsäkringsdomstolar bör den i vilket fall som helsti den nya ordningen enbart avgöraprejudikatärenden. Men hela lösningen är fel.Regeringen borde redan nu ha föreslagit attförsäkringsöverdomstolen skall bort.Herr talman! Jag yrkar därmed bifall tillreservation 2.Anf. 31 ():Herr talman! Först vill jag bara helt kort strykaunder det viktiga i att regeringen snaraståterkommer till med förslag om ettavskaffande av försäkringsöverdomstolen. Underen övergångstid och för att få ned ärendebalansenbör emellertid försäkringsöverdomstolen behållas,något som också framhålls i reservation 2.Vad gäller sakargumenteringen i den här frågankan jag i allt väsentligt instämma med föregåendetalare. De har båda vältaligt argumenterat förcentermotionen, Ju21.I reservation 1 behandlas frågan om länsrätten iStockholms län och dess lokalisering. Vireservanter anser i enlighet med förslaget i motionJu23 att länsrätten i bör delas upp itvå länsrätter en i för Stockholmskommun och en i för övriga delar av länet.För vår inställning talar regionalpolitiska skäl. Menförslaget skulle också, om det genomfördes,innebära enklare administration och bättreöverblickbarhet. Inte minst dessa senare skäl skulleinnebära fördelar för den dömande verksamhetenoch för personalens arbetsvillkor.Justitieministern och utskottsmajoriteten redovisarett antal skäl mot en delning av länsrätten, skäl avsamma karaktär som alltid anförs i samband medförslag om utlokalisering. Vi reservanter trortvärtom att de positiva effekterna kommer attöverväga. Detta är för övrigt ett mycket vanligtpraktiskt resultat av genomförda utlokaliseringar.Vittnesmålen är i det avseendet ganska likaoberoende av om det gäller utlokaliserad offentligeller privat verksamhet.En sammanslagen länsrätt, förlagd till ,kommer att bli en stor myndighet. Regeringen haruppmärksammat olägenheterna med storadomstolar. Statskontoret har i början av detta årfått i uppdrag att utreda denna fråga med speciellinriktning på . Där finns inalles ca 230anställda. Länsrätten i har förnärvarande 192 anställda. Med det av majoritetenföreslagna tillskottet från försäkringsrätten förMellansverige kommer länsrätten upp i minst 230anställda.I det ena fallet -- -- finns det enligtregeringen anledning att anlita statskontoret för attbelysa olägenheterna med hovrättens storlek.Samtidigt är regeringen beredd att medverka till attlänsrätten i blir lika stor avseende antalpersonal.