prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Vi tycker att gör förlitet för att höja ambitionerna när det gäller attstärka kvalitetskontrollen.Det förvånar mig alltid att diskussionen om kvalitetpå livsmedel lyfts fram när vi diskuterar frågan omgränsskyddet. När samma aktörer talar om detförväntade svenska EG-medlemskapet och depositiva möjligheter det skall innebära för detsvenska jordbruket att exportera våra produkter --vilket naturligtvis måste motsvaras av en ökadsvensk export -- då är kvalitetsresonemanget sombortblåst. Då är tydligen inte längre kvaliteten påde produkter som vi importerar intressant. Jagtycker detta avslöjar ett ensidigt producentintressebakom det förmenta kvalitetsintresset.För är det definitivt inte på det viset.Kvalitetsaspekterna är oerhört viktiga och kommeratt bli ännu viktigare när vi får en ökadinternationell jordbrukshandel. Det är detperspektiv som vi har att räkna med. Vi anser attytterligare åtgärder måste vidtas. Jag beklagardjupt att vi inte har fått utskottets majoritet medoss på denna punkt.Jag beklagar också att inte med större krafti de internationella förhandlingarna, både iförhållande till EG och i GATT-processen, ställerkrav som har att göra med jordbrukets ochlivsmedelsproduktionens miljöeffekter.Vi är alla överens om att dumpning är någotnegativt. Det handlar alltså om att länder försökersälja produkter genom att dumpa kostnaderna fördem. Men vad är en livsmedelsproduktion med höganvändning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel annat än en form av gröndumpning! Produkterna blir kanske billigare, mendet sker till priset av en förstörd miljö.Det har i denna debatt förvånat mig att höramoderata samlingspartiets representant så varmttala för en fortsatt reglering och planhushållning pådetta område. Annars brukar ju alltid moderatasamlingspartiet vända sig mot regleringar ochplanhushållning. Då är det tydligen inte så viktigtmed den moderata ideologin. Måhända beror detpå vem som gynnas av denna reglering ochplanhushållning.Vad gäller gränsskyddet vill moderatasamlingspartiet införa en reglering med hjälp avrestitutionsförfarande, som brukar användas vidtillfälliga brister av råvaror på den svenskamarknaden. Jag vill gärna citera vadjordbruksnämnden skriver i sin utredning om detframtida gränsskyddet och restitution: ''Systemet ärfrämst aktuellt när man önskar tillämpa en hög gradav reglering och med hög detaljeringsgrad.'' Det ärintressant att konstatera att detta är vad moderatasamlingspartiet vill främja och öka inom densvenska jordbrukspolitiken.Jag konstaterar också att varupprörd över att en fransk spannmålsodlare uppbärstöd på . Ja visst, det är mycketpengar, men jämfört med den genomsnittligasvenska nivån på . per hektar är det ju ändåinte så hårresande mycket.Sven frågade vem som kunde lita påfolkpartiet. Det förvånar mig att han ställde frågantill oss alla här i . Jag för min del har aldriglitat på . Det vore mer intressant omSven frågade sig själv och sitt egetparti om man kan lita på . Det vore ocksåväldigt intressant för alla oss andra att få veta hurden jordbrukspolitik ser ut som ni förmodligentänker rivstarta med efter valet. Blir det denmoderata jordbrukspolitiken, eller blir detfolkpartiets? Det är ljusår emellan de två sätten attbedriva jordbrukspolitik. Jag tycker faktiskt att vihar rätt att få ett svar på den frågan här i dag.Jag vill gärna också ta tillfället i akt att säga att jagdefinitivt inte delar mening om hurman skall justera gränsskydd, att man ständigt skallanpassa gränsskyddet till de fallande svenskapriserna och med kravet på att omställningen skallske på ett socialt acceptabelt sätt som enda spärr.Vem skall avgöra vad som är socialt acceptabelt?Med den folkpartistiska politiken riskerar viverkligen att få en ständigt nedåtgående spiral, därdet inte finns någon spärr för närgränsskyddssänkningen skall stoppas.Med det förslag vi nu diskuterar här finns deten klart uttalad målsättning om att det inte skallhandla om en sådan ständig nedpressning. Dethandlar om att i omställningsperioden följa efter desvenska priserna med gränsskyddet, men dethandlar också om att när överskotten är borta ochkurvan vänder kunna följa med upp och se till attdet på nytt skapas ett utrymme för förbättradlönsamhet inom jordbruket. Det är därvidlag enavsevärd skillnad på det föreslår och detsom menar är det riktiga i det härfallet.Jag kan hålla med dem som här har sagt att det i densocialdemokratiska livsmedelspolitiken finns enbrist på helhet. Det finns framför allt en brist på tropå jordbruket som en framtidsnäring. Omsocialdemokraterna hade denna tro skulle manavsätta mer av resurser till forskning och utvecklingav alternativa grödor och till alternativ användningav redan befintliga grödor. Man skulle inse attjordbruket är en framtidsnäring av oerhört storbetydelse i vårt samhälle. Detta är självfallet närdet gäller livsmedelsproduktionen. Men det ärockså nödvändigt att jordbruket ses som enframtidsnäring när det gäller mycket mer avindustriell produktion och när det gällerenergiproduktion. Det enda sättet för oss atthantera vårt samhälles ekologiska kris är att se tillatt mycket mer av de produkter vi använder ingår iett naturligt kretslopp, och detta är fallet i fråga omde produkter vi kan få från de areella näringarna.Det är inget skämt, det är ingen lustig liten nisch kan tillverka plaster av socker, potatis och ost,att man kan använda lin som ersättning för asbest,att man kan tillverka hårdplaster för båtskrov osv.med produkter från jordbruket. Här finnsframtiden för det moderna industrisamhället. Jagsaknar verkligen hos socialdemokraterna en positivinställning till detta framtidsperspektiv.På lång sikt handlar det svenska jordbruketsöverlevnad och utveckling om just detta. Vi har attvälja väg i ett väldigt viktigt avseende. Skall vi haett jordbruk som förser människorna i detta landmed livsmedel och inget mer? I så fall kommer viatt få ett jordbruk i stagnation. Enligt min meningmåste vi säga ja till ett jordbruk som lever i en världmed ökad handel också med livsmedelsproduktermen där vi ställer större krav på garantier förkvaliteten. Vi måste säga ja till ett jordbruk somockså följer denna andra inriktning, som väljer attsatsa på och utveckla de nya grödorna och de nyaanvändningsområdena för de gamla grödorna.Om vi kan föra den diskussionen och diskutera detlångsiktiga perspektivet kommer jordbruket att blien blomstrande näring som ger sina utövare en godlönsamhet. Det förutsätter också att vi för den härdiskussionen tillsammans, att vi kommer ur denmycket olyckliga motsättning som har låstdiskussionen mellan producenter ochkonsumenter. Vi har nämligen alla ett gemensamtintresse av att i ha ett bevarat och utvecklatjordbruk.Anf. 79 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga den härdebatten, men eftersom det tydligen råder oklarhetom vilken ståndpunkt har intagit i denhär frågan måste jag klargöra detta för MarianneSamuelsson.Vi fattade beslut om attprisregleringslagen skall avskaffas i år.Självfallet måste då fatta beslut om ettnytt prissystem för jordbruket. Däremot kunderegeringen ha givit bemyndigande tilljordbruksnämnden att företa anpassningen avöverskyddet som vi har. hardäremot inte möjlighet att utan dettabemyndigande själv göra en sådan anpassning.Anf. 80 ():Herr talman! frågade omskälet till att vi från sida accepterarneddragningen av gränsskyddet till de svenskaprisernas nivå. Skälet är enkelt; det beror på att vitycker att vi måste ha en livsmedelspolitik somgynnar både producenter och kunsumenter. Underomställningsperioden tar staten, via statsbudgeten,över en del kostnader för livsmedelsproduktionensom tidigare betalades av konsumenterna viamatpriserna, eftersom vi hade en kostsamöverproduktion. När staten tar över kostnadernaborde konsumenterna också på de priser de betalarmärka av att vi faktiskt åstadkommer en sänkningav produktionskostnaderna. Det är det enklaskälet.Vi i anser tydligen till skillnad frånmiljöpartiet att matkostnaderna utgör en mycketviktig fråga. Det är en tung post i många familjershushållsbudget. Har man intresse av alternativodling och ekologiskt lantbruk, som vi har, inserman att om man kan föra en sådan livsmedelspolitikatt kostnaderna hålls nere, ökar också utrymmetför människor att välja en kvalitet på livsmedel somär högre och som kanske betingar ett något högrepris. Oerhört många människor i vårt land villgärna köpa alternativt odlade produkter. Meneftersom de ännu så länge är dyrare, vilket de intebehöver vara , innebär de högamatpriserna att man inte har råd. Därför är dettafaktiskt viktigt också om man vill stödja ekologisktlantbruk.I övrigt följer närheten till konsumenterna inte mednödvändighet alltid nationsgränserna, sommiljöpartiet tycks tro. Jag delar uppfattningen skall ha produktion och konsumtion så näravarandra som möjligt. Men i ett avlångt land somvårt är det inte givet att de båda alltid hamnar på enviss sida om nationsgränsen.Det finns nästan ingenting som gör mig så upprördsom när man tar till den globala livsmedelsbristensom argument för en fortsatt överkonsumtion iSverige. Det är inget annat än hyckleri. Sanningenär att i-ländernas sätt att skydda och stödja sitt egetjordbruk har lett till att vår typ av produkter harslagit ut inhemska grödor i t.ex. . Det hardragit in afrikanerna och gjort dem beroende av enmatkultur som inte alls är deras egen. Eftersom deinte har råd att stödja och subventionera sittjordbruk, blir de utlämnade till att köpa varor somjust då säljs till dumpade priser. Det får på siktförödande konsekvenser förlivsmedelsförsörjningen i världen att i-ländernafortsätter på detta sätt.Anf. 81 ()replik:Herr talman! Till vill jag säga att det varbra att vi fick klart för oss att det var regeringen nistödde i det här fallet. Det var något oklart i BengtRoséns anförande, vill jag påstå.Jag kan inte riktigt förstå det . Om inte konsumenterna har råd att köpaalternativt odlade produkter och vi ökarimporten av icke alternativt odlade produkter, hurskall det ge konsumenterna bättre råd att köpaalternativt odlade produkter? Det är ett problematt få tag i alternativt odlade produkter därför attde icke alternativt odlade varorna konkurrerar utdem. Det som gör attkonsumenterna har svårt att köpa dessa varor är attdet är svårt att få tag i dem i butiken.Annika resonemang kring den globalalivsmedelsproduktionen tycker jag inte hellerstämmer riktigt. Det beror antagligen på att honinte alls lyssnade på det jag sade. Vi i miljöpartietanser att man måste ta hänsyn till det som händer ivärlden runt omkring när man fattar viktiga beslut.Det anser jag att man måste göra genom att imöjligaste mån inte göra sig beroende av import,utan genom att behålla öppna landskap ochmöjligheter att öka den inhemska produktionennär det finns ett behov.Annika vet precis som jag att vi ställde ossutanför livsmedelsuppgörelsen förra gången ensådan var aktuell därför att vi ville ha en minskadanvändning av tillsatsämnena här hemma i Sverige.Det anser vi vara långsiktigt ekologiskt hållbart.Det är det som är det viktiga. Vi kan inteöverproducera i den utsträckning som vi gör i dagmed alltför mycket tillsatsämnen. Det är inteekologiskt hållbart ur ett långsiktigt perspektiv. Vivet att man har problem i t.ex. ,därför att man använt för mycket tillsatsämnen.Man får bl.a. ut dem i grundvattnet. Den typen avproduktion har vi på många håll i världen och denskapar framtida problem, som vi naturligtvisgenom att planera bättre kan undvika.Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag tror inte att MarianneSamuelsson riktigt har förstått innebörden av detbeslut som gäller gränsskyddet. Avsikten är inte attmed gränsskyddsjusteringen förändra relationernamellan priserna på de importerade livsmedlen ochde inhemska, utan att behålla den relation som vihar . De importerade livsmedlen kommeralltså inte att bli billigare i förhållande tilldesvenska som en effekt av detta beslut. Jag tyckeratt det är rätt viktigt att vi kan föra diskussionennågot så när sakligt. Jag utgår från att om vi ser tillatt hålla kostnaderna för den inhemskalivsmedelsproduktionen nere, vilket leder till lägrematpriser, måste det öka utrymmet förkonsumenterna att välja en högre kvalitet pålivsmedel. Det tror jag inte heller att det kan rådanågot tvivel om.I fråga om det globala perspektivet tycker jag attförvirringen blir om möjligt ännu större efterMarianne senaste inlägg. Menar att vigagnar tredje världens länder bäst genom att slutahandla med dem, genom att inte köpa derasjordbruksprodukter, utan att själva försörja osstotalt med egna livsmedel och stänga våra gränserför import av produkter från tredje världensländer? Eller menar att vigenom att avstå från att importera franska brieostarskulle gynna tredje världens länder? Jag tror att vimåste inse att en rättvis handel, som gynnar tredjevärldens länder, så att de får likadana villkor för sinexport som i-länderna har tillskansatsig, är en förutsättning för att de länderna skall gesmöjlighet till en utveckling. Därför vidhåller jag attdet är hyckleri att som att ett fortsatt skydd av svenskt jordbruk inågon mån skulle förbättra den globalalivsmedelsförsörjningen.Anf. 83 ()replik:Herr talman! Jag tycker faktiskt inte att jag hycklari den här frågan. Däremot vet jag inte riktigt varAnnika står. måste ändåvara medveten om att vi har byggt upp en myckethög levnadsstandard i i-världen, på grund av att vifaktiskt har utnyttjat tredje världens låga priser.Om det nu aktuella beslutet är till förkonsumenten, kan jag inte se det på något annatsätt än att det måste vara till för att pressa ned prisetåt konsumenten. Det är detta vi har resonerat om.Det innebär naturligtvis att vi importerar billigalivsmedel, alltså livsmedel som produceras till lägrekostnader än vi kan producera dem för här hemma.Annars är det ingen vits med att pressa priser förkonsumentens räkning.Naturligtvis utnyttjar vi tredje världens situationgenom att göra det. Människorna i tredje världensskall naturligtvis inte odla mat till oss. De skall odlamat så att de för det första slipper svälta själva. Fördet andra skall de utveckla sin industriproduktion.Det är enda chansen för dem att över huvud tagetkonkurrera. De skall inte konkurrera med billiglivsmedelstillverkning åt oss, som själva har markatt odla på.Anf. 84 ():Herr talman! När man lyssnar till debatten i dagmärker man att den är precis likadan som den harvarit . Man har alltid beskrivitsocialdemokratin som det största hotet motjordbrukarna. Om det skulle ha stämt under alla deår som vi har haft regeringsmakten, kan jag intetänka mig att vi skulle ha haft något jordbruk kvar.I stället har vi gått från klarhet till klarhet. Vi harfått ett mycket modernt jordbruk, som vi också kanvara stolta över. Jag tycker att man borde låta bli,eller åtminstone hålla nere, själva svartmålningen.För, som också sade i sittinledningsanförande, denna påverkar naturligtvisbrukare och företagare på detta område.Det har förekommit flera citat ur en artikel somAstrid tillsammans med några andra fåttinförd i tidningen. Man kan faktiskt utifrån dennaartikel också göra några positiva analyser. Vadskriver de om? Jo, de skriver om de problem somförekommer ute i vår värld, om olika behandlingarsom görs, vilka vi har satt stopp för och intetillämpar i Sverige.Därför kan det här, som jag ser saken, vara en storfördel för oss vid fortsatt export i och med att vikommer att närma oss EG-marknaden.För ganska exakt beslutade vi iriksdagen om en omfattande omställning avjordbruket.En utgångspunkt för reformen har varit attjordbruket skall verka på i princip samma villkorsom andra näringar i vårt land. Producenterna skallfå ersättning för de varor och tjänster somefterfrågas.En annan utgångspunkt för reformen har varit attprisnivån beträffande livsmedel skall sänkas. Detskulle vara en hjälp och ett stöd i arbetet med attbekämpa inflationen.För att omställningen skulle kunna genomföras påett för lantbrukarna och företagarna både socialtoch ekonomiskt acceptabelt sätt anslog riksdagen14,till olika stödåtgärder. Därtillkommer en del satsningar på energisidan, som manockså kan dra nytta av.En viktig del i jordbrukspolitiken är enligtsocialdemokratisk uppfattning att man bidrar tillbevarandet av ett varierat kulturlandskap. Därföranser vi socialdemokrater att stödet tilllandskapsvård är mycket viktigt. Detta stöd kananvändas av jordbrukarna för olika miljöinsatserför att därmed bevara och vårda ett öppetodlingslandskap. Omställnings- ochanläggningsstöden kan användas för att ökavariationen i landskapet. Exempelvislövskogsplantering, olika sorters nischgrödor samtanläggande av våtmarker kan också bidra till ettrikt och omväxlande landskap. Erfarenheter ochkunskaper finns och kan således tas till vara. Medde nya stödformerna blir det bättre förutsättningar.Under det år som har gått har de olika stödenutformas, och vi kan till vår glädje konstatera uppslutning bakom reformen. Ansökningarnahar varit så många att regeringen nu föreslår attramen för anläggningsstödet höjs med 100 milj.kr.Detta förslag har vi i jordbruksutskottet ställt ossbakom.Under det år som har gått har också en hel delförändringar skett, och det är mycket som skerväldigt snabbt just nu:-- När det livsmedelspolitiska beslutet fattadesgjordes bedömningen att en uppgörelse inomramen för GATT-förhandlingarna skulle kunnaträffas . Så blev inte fallet.Positionerna var låsta, och det blev en fördröjning.Förhandlingarna fortsätter men är försenade iförhållande till den tidplan som man började arbetaefter. Men enligt de propåer som har kommitverkar det finnas ganska stora möjligheter att underåret ro hem en GATT-överenskommelse.-- I och med att avregleringen påbörjas den 1 julifinns det inte några givna riktlinjer förprissättningen. Då är det marknadens som träder inoch som i stort sett till fullo är i funktion.Den livsmedelspolitiska reformen genomförs i tresteg. Det första steget togs i samband medriksdagsbeslutet och består i en internavreglering. Med avregleringen följde enprissänkning beträffande vissa inhemska livsmedel,något som var väntat.I reformbeslutet förutsågs också att, på grund avprissänkningen, en bibehållen nivå förgränsskyddet skulle kunna resultera i ett överskyddav svenskproducerade livsmedel och att åtgärderkunde behövas för att bibehålla en balans påmarknaden. Vi menar därför att den justering avgränsskyddet som föreslås och som är reformensandra steg är i linje med det beslut som riksdagenfattade våras.Men i vissa kretsar vill man nu göra gällande attdetta skulle vara en ensidig sänkning avgränsskyddet. Så är inte fallet. En ensidig sänkningskulle innebära att går före andra ländernär det gäller att öppna för import. Gränsskyddetskulle då sänkas till en nivå som innebär attimporten ökar. Dessutom skulle detta medverka tilllägre priser inom landet. Men så blir det alltså inte.Gränsskyddet ligger fortfarande högre än vårtinterna marknadspris. Det ger producenternamöjlighet att höja sina priser när marknaden harkommit i balans. Därmed delas avregleringensvinster, som vi ser saken, mellan konsumenternaoch producenterna. Detta tas upp i reservation nr8 av och . Jag yrkar avslag pådenna reservation.Det förtjänar också att nämnas att gränsskyddet, isamband med avskaffandet avlivsmedelssubventionerna detta år,höjdes gränsskyddet beträffande mejeriproduktermed 17--. Skälet var att de svenskamjölkproducenterna skulle skyddas. Det var enhelt riktig åtgärd, som det är viktigt att komma ihågi detta sammanhang.Livsmedelsreformens tredje steg består i en ökadkonkurrens på livsmedelsområdet. Regeringen harlagt fram förslag om en skärptkonkurrenslagstiftning, där bl.a. marknadsdelningoch begränsning av produktion eller utbud av varorför att hålla priserna uppe förbjuds. Till detta får vianledning att återkomma i denna kammare vid dettillfälle då den här frågan tas upp.Vi menar att den tid är kommen då ocksåkonsumenterna måste få del avlivsmedelsreformen. Utskottets behandling av denaktuella propositionen visar, liksom har varit falletflera gånger tidigare, att skiljelinjen beträffandetillvaratagandet av konsumenternas intressen i daggår någonstans mellan socialdemokraterna,och vänstern å ena sidan samtmoderaterna, och å andrasidan.Moderaternas agerande är förvånande. De är i allaandra sammanhang hängivna anhängare av en frimarknad. Men när förändringar i riktning motdenna av så högt eftertraktade friamarknad påbörjas sviker man. Då drar man sigundan. Kanske är det så, att konkurrens endastskall få råda inom den offentliga sektorn. När detgäller den privata sidan däremot viker man sig så attsäga.Beslutet om livsmedelsreformen fattades i storenighet, och det är bra. Endast stod vidsidan av. Men består enigheten nu när reformenskall genomföras?Vi socialdemokrater tar för vår del det politiskaansvaret för att beslutet fullföljs. Men hur är detmed ? När det gäller villkorslånen villmoderaterna helt plötsligt ändra förutsättningarnaoch avvika från beslutet om återbetalning omgjorda åtaganden inte skulle fullföljas. Jag vill dåfråga om inte han också varmed om att fatta beslutet fjolvår.Vi socialdemokrater vill ha och strävar efter fastaspelregler när det gäller jordbruksnäringen ochutvecklingen av livsmedelspolitiken. Kommer enborgerlig regering att vända dagens beslut och höjagränsskyddet? Det är ganska angeläget att få ettsvar på den frågan. Kommer ochmoderatena i en eventuell regering att riva uppbeslut som vi nu kommer att fatta i fråga omgränsskyddet? Hur ställer sig i så fall tilldet?Kommer och verkligen attvara intresserade av att fullfölja detlivsmedelspolitiska beslutet även när det gällerkonsumentintresset, som vi var överens om när vifattade beslutet ? Från ochmoderaternas sida finns inga riktiga förslag när detgäller tillvaratagandet av konsumentintresset.Spannmålsöverskottet kostar folkhushålletrunt . Hur skulle ni hantera det,eftersom ni i stora delar vill gå emot finansieringen?Var i budgeten skulle ni hämta pengarna?Centern och vill sänkamiljöavgifterna inom jordbruket. Varifrån skall nita pengarna? Dessutom innebär det en försvagningav miljöhänsynen inom jordbruket. Hur kancentern som säger sig vara ett miljöparti medverkatill detta?För ett år sedan var det en bred uppslutning iriksdagen kring beslutet att ge bönderna,producenterna, ett generöst stöd för att klaraomställningen av jordbruket. Jag är den första attuttrycka glädje över det. när det ärkonsumenternas tur att få del av fördelarna medlivsmedelsreformen hade vi hoppats på sammabreda uppslutning. Men så blev inte fallet.Med det sagda yrkar jag bifall tilljordbruksutskottets hemställan i betänkande 31,och eftersom vi har blivit uppmanade att varakortfattade skall jag inte gå in och kommentera allareservationer utan bara yrka avslag på samtliga.Anf. 85 ()replik:Herr talman! Mycket snabbt: säger attdet inte är en ensidig sänkning. Var finns denensidiga sänkning som vi skall jämföra med? Enligtmin uppfattning är det är en ensidig sänkning.Man har frågat oss moderater om vi är för friamarknadskrafter. Det är vi. Men det finnsnågonting som heter politisk hederlighet. Har manträffat ett avtal med en hel yrkesgrupp som harlovat att ställa om hela den storaproduktionen, då är det politisk hederlighet, ÅkeSellberg, att hålla fast vid sina löften.Åke Selberg talar om fasta spelregler. Har Selgergfunderat över vad han säger? Är detta fastaspelregler, ? säger att hanvar glad över att man fick en bred uppslutningför ett brett stöd. Han är förvånad över att vi intevill följa regeringen . Men det är påsocialdemokraterna, regeringen, som medvänsterpartiets hjälp går ifrån den bredauppgörelsen, det breda stödet. Vi vill ha fastaspelregler!Anf. 86 ()replik:Herr talman! Om inte jag missminner mig varfaktiskt gränsskyddet en av de viktiga frågorna iden livsmedelspolitiska överenskommelsen. Dåsades det ingenting om att man så snabbt skulleändra uppfattning i denna fråga. Även om jag intedeltog i det livsmedelspolitiska beslutet, tycker jagatt man skall hålla sig till vad man har kommitöverens om och hålla fast vid direktiven.