prot · GE09130 · 1991-06-12 00:00:00 — Det presenterar enorealistisk och motsägelsefull kalkyl av desamhällsekonomiska konsekvenserna för Sverigeoch medborgarna.Om majoritet trots detta beslutar attÖresundsbron skall byggas kommer projektet förall framtid att framstå som Dimmornas bro. Ifilmen med samma namn blev Godnattvalsen denödesmättade temamelodi som spreds över världen.För livet i spelas kanske sista strofen avGodnattvalsen redan under detta årtionde. Mankan uttrycka det med ord: Bronkan kosta ett hav. ''Medan de flesta människor tror, att det nu påallvar skall göras något åt jordens miljöproblem,har en grupp europeiska industriledare lagt utkursen mot ett nytt . Grundtanken är attanvända högteknologin till ett kolossalttillväxtsprång. Visionen är så komplicerad att denbara är fullt tillgänglig för en liten gruppindustrichefer och EG-politiker. Genom att samlanågra av brickorna kan man skönja konturerna avEuropas framtid. ''Jag tycker nästan att det ser ut som om GeorgAndersson och hans medarbetare har läst dettacitat. Dock kanske jag betvivlar det. Jagrekommenderar dem att läsa denna artikel. Denhar varit publicerad i den danska tidskriften har . Det är i sitt slag en av de merinsiktsfulla artiklarna. I kombination med denoansvarigt ytliga behandlingen avmiljökonsekvenserna för , ochÖstersjöländerna slår nog det odemokratiskaförspelet till regeringens broavtal med deflesta politiska rekord. Men de ansvariga inomregeringen vägrar att ens diskutera sitt samröremed Round Table of European Industrialists. Detinleddes /84 och fullbordades efterpåtryckningar från Scandinavian Links olikalobbygrupper.Några få statsråd och departementssekreterare vartidigt invigda i de topphemliga ScanLink-planerna.Industriledarnas krav var att -- plusett antal nya motorvägar -- skulle byggas samt attett för främmande system med vägavgifterskulle införas. I syfte att stötta bil- ochelektronikindustrin i och Västeuropahamnade också Prometheussatsningarna -- och såsmåningom även Drive-satsningarna -- inom detjättelika projektets ramar.För att öka den ekonomiska tillväxten skulleSverige enligt regeringens trafikpolitiskaproposition 1988 -- man har talat om denna som denstora förändringen i svensktransportpolitik -- satsa på ''bilismens andrautvecklingsvåg''. Än en gång skulle den numeraomfångsrika bilindustrin fungera som ekonominsmotor. Enligt denna politiska ekonomi måstevägtrafiken öka ytterligare. Då krävs det flermotorvägar och motorvägsbroar, mer av just-in-time-trafik och fritt fram för ännu tyngre lastbilar.Men eftersom det inte går att asfaltera hela Sverigemåste dessutom bilarna packas tätare samman medhjälp av avancerad elektronik ochsatellitövervakning. Det är dessa projekt somkallas och . -- detförsta ScanLink-området -- fungerar redan i dagsom ett försöksområde för , ochvägverkets experiment.En förutsättning för ett sådant kvantitativttillväxtsprång i bilindustrins smak var vidare attvägpolitiken i länkades in i EGs nya systemför infrastrukturen. Därför har Round Table-gruppen inte enbart fått diktera , utanockså dess kommunikationspolitik. Den störstadelen av bilindustrins forskning och utvecklingkring och i betalas avteleverket, ochTransportforskningsberedningen. Men regeringenvägrar tala klarspråk. Den aktar sig för attinformera allmänheten om att den bekostar ettvägsystem som mer än något annat kränkertrafikanternas integritet.En del i samma EG-anpassade historia -- som ocksåÖresundsbron är en del av -- är att regeringen1986/87 bestämde sig för att statens offentligaförpliktelser för järnvägen skulle minska.Resultatet ser vi . Persontrafiken påinlandsbanan skall läggas ner, momsen påkollektivtrafik har lett till att många turer lagts ner,konkurrensen på stomjärnvägsnätet skall släppasfri och parallell busstrafik skall tillåtas konkurreraut järnvägslinjer. Med nuvarande politik befarart.o.m. , som för sedan besöktetrafikutskottet, att SJ bara kan --. annars vara den ständige optimisten. Jag vetgenom en debatt här i kammaren för några veckorsedan att är informerad omdetta.Men statens offentliga förpliktelser förÖresundsbron har däremot ökat. Enligtursprunsplanerna var det näringslivet som skulleöverträffa staten genom att plocka fram pengar tillbron. Men när den socialdemokratiskapartikongressens majoritet 1990 sagt ja till bronavvecklade näringslivet ScanLink-konsortiet.Lobbyisterna hade gjort sitt, och behövde deinte ens riskera sitt eget kapital för att projektetskulle gå i lås.Öresundsbron är en nyckel inom ScanLink-systemet. Det är det strategiskt intressantastebyggprojektet för , . Ovetande om det som pågick bakomregeringens kulisser konstaterade i januari 1984regeringens egen enmansutredare, , att en skulle bli alltförolönsam att bygga. Det var med andra ord -- medde ord som användes i en tidningsrubrik i tidningenArbetet -- ''tummen ned'' för . Menefter det att Volvochefens topphemliga planeravslöjats av tidningen smälte LennartJohansson snart in i nya statliga broutredningarmed en mer positiv inställning till Öresundsbron.Makten har talat, och makten styr över miljön iSverige. Den styr också över det svenskakommunikationsdepartementet. Det är denekonomiska makten.Vi vet att merparten av allt utredningsmaterialom motorvägsbron och tillhörande vägsystem harproducerats på uppdrag av har betalat 8 milj.kr. avlobbyisternas budget, som omfattarmångmiljonbelopp. De utredningar som svenskastaten officiellt stått för är till stor del uppdateringarav gammalt material. En del utredningsmaterialhar hemligstämplats av regeringen. Denna frågahar jag -- under mina i -- vid dethär laget tagit upp vid ganska många tillfällen.Nyligen diskuterades frågan om förspelet ochregeringens hantering sett ur konstitutionellsynvinkel av frågorna om motorvägsbygget iBohuslän, ScanLink, och senare ocksåÖresundsbron. En av de personer som fickförmånen att se det hemliga materialet och somockså har deltagit i debatten här i kammarenupptäckte att det saknades sidor i dehemligstämplade dokumenten, som då fanns påMinisterrådets kontor i . Det är ganskaanmärkningsvärt, och i andra sammanhang brukardet faktiskt bli ett stort rabalder när man upptäckersådana ting.Av de offentliga handlingar som ändå finns framgårinte hur regeringens beslutsprocess ellerkontakterna med Round Table-gruppen ochScanLink-konsortiet hanterats.Många avgörande frågor är dolda i de politiskadimmorna. De danska socialdemokraternasordförande , som jag förmodar attGeorg har träffat , villeha en järnvägstunnel i stället för en bro, och han harviss rutin på att umgås med sina svenska kolleger.Svend Auken säger: ''De svenska finans- ochkommunikationsdepartementen verkar ha gjortupp på ett mycket tidigt stadium om att intediskutera järnvägen seriöst. ''Det är litet lustigt men säkert ingen tillfällighet attnäringslivet och män som har sagt nejtill en järnvägstunnel.Curt besökte för sedantrafikutskottet. Detta gjorde ocksåmiljöorganisationer från landet, som ville diskuterafrågan om med trafikutskottet. AvNicolin fick vi veta att näringslivet kräverkonkurrens mellan tåg och bil. Konkurrensen blirinte tillräckligt hård om det byggs en tågtunnel, dvs.den miljövänliga trafiken får inte gynnas, eftersomprivatkapitalet kan förlora på det. Så enkelt är det!Georg sade i ett program i TV attÖresundsbron ''är ett fascinerande projekt''. Påden senaste socialdemokratiska partikongressentalade han om som en ''vallgrav''. Med sådana djupsinnigheter i bagagetundertecknade han broavtalet tillsammans medkollegan i . vill hellrebli ihågkommen som broskapare än sombroderskapare.Inser inte att det finns liv iÖstersjöns och '''' vatten? Det är ettunikt ekologiskt system med både söt- ochsaltvattenarter. Det handlar om världens störstabrackvattenområde, något som hardelansvar för, något som måste värnas. Regeringen''återupprättar inte respekten för människan ochnaturen i samspel'' -- för att använda -- utan ni skymfar den respekten med eraplaner.Det här är ett av de största och viktigaste beslut somriksdagen har att fatta. Därför måste statsrådetslättsinniga fascination ställas mot den massivamiljöopinionens farhågor. Jag är en av dem somtillsammans med miljöorganisationer i hardeltagit i försöken att stoppa bl.a.ScanLinkmotorvägsbygget i . Jag har,precis som många andra här i kammaren, godkontakt med den miljöopinion som är merkunnig . Jag vet också att på kongressen 1987 aldrig någonsin hade fälltsom inte opinionen ute i landet då hade varit såenormt stark mot motorvägsbygget ScanLink ochäven mot Öresundsbron.Även forskarna, som ser problemen i ett längreperspektiv än regeringen och , haruttryckligen och enträget varnat regeringen för allaingrepp i havet och för den ökande bilismen.Biltrafiken och utsläppen har redan gått övergränsen för vad naturen tål. De marginaler och dennollösning som regeringen talar om för att försvaraÖresundsbron existerar inte i praktiken.Regeringen är beredd att offra såväl människor ochmiljö som samhällsekonomin på denvästeuropeiska Round Table-gruppens altare. ordförande --socialdemokrat och bromotståndare -- måstegå i spetsen för , är det bara ett avmånga bevis på regeringens betonghårdahantering. Jag vill vädja till alla socialdemokratiskakvinnoklubbister, broderskapare och övrigabrokritiker: civilkurage innan det är för sent!Votera efter ert miljösamvete -- hjälp till att stoppamotorvägsbron, som kan kosta ett hav!Herr talman! är lika starkmotståndare till motorvägsbron, ,som till ScanLink-projekten, Prometheus- ochDriveprojekten i övrigt. Vi menar att det intebehövs någon bro. Vi vill rädda miljön, och vi villförbättra miljön i det här landet. Vi står påmiljöopinionens sida. Jag yrkar bifall till samtligareservationer till trafikutskottets betänkande somjag står bakom som ledamot iutskottet.Anf. 3 ():Herr talman! Några kvarter härifrån, vid kajennedanför , ligger en fiskekutter från Gillelejei . Den här båten kallas miljökutternAnton. Den hyrs av för attanvändas i samband med avslutningen på detnordiska miljö- och biologiåret här i . Påkajen har besättningen såväl ett fiskekök som en finutställning om miljö.När jag besökte dem i går kunde de visa att mer än30 vetenskapliga, miljöinriktade och andraframstående organisationer från alla länder runtÖstersjön skrivit på en appell för miljö.Apellen kräver konkret att en internationellutfrågning -- eller hearing som man säger numera --om miljöeffekterna av en skallgenomföras. , , , ,, och berörs av de effektersom en ofrånkomligen för med sig.Det är rimligt att de också får med ett ord i lagetinnan något definitivt beslut fattas. Man hartidigare skickat apellen till både den svenska ochden danska regeringen, men ingen av dem harsvarat.Vi har i tidningarna kunnat läsa att anmältDanmark till i förbygget av en bro över Stora Bält. Bron hindraruttransporter av oljeplattformar och högre fartygfrån finska varv. Liksom i fallet med denÖresundsbro som vi debatterar här , underlätDanmark att rådgöra med innan manfattade sitt beslut om att bygga en bro över StoraBält.Tycker ni socialdemokrater, moderater ochfolkpartister att det är bra utrikespolitik attfullkomligt strunta i att rådgöra med våragrannländer om ett stort byggnadsföretag, som påett betydande sätt påverkar deras varvsindustri,fiskenäring och miljö? Anser ni att det står iöverensstämmelse med Helsingforskonventionen,som skall skydda vårt gemensamma innanhav frånfortsatt miljöförstöring? Anser ni att det står iöverensstämmelse med andra överenskommelsersom skall säkra tillgång tillfarleder ut till ?Vi i de gröna anser att ett beslut här i riksdag om att bygga en Öresundsbroskulle vara ett flagrant övergrepp på våragrannländer runt . Det vore attfullkomligt strunta i avsikten och andan i en radkonventioner. Det vore rena stormaktsfasonerna.Vi ställer oss bakom miljökuttern apell. Vianser att det borde vara ett minimikrav att låta våragrannländer runt få säga sitt och påverkabeslutet om de framtida Öresundsförbindelserna.En internationell hearing skulle vara ett bra sätt attåstadkomma detta.Herr talman! Frågan om fasta förbindelser överÖresund har diskuterats mycket . Det betyderinte att beslutsunderlaget vi har framför oss ärbra. De långa och många diskussionerna har gälltvar en bro skall ligga, vem som skall betala den, vadden kan tänkas kosta, den tekniska utformningenoch kanske framför allt hur man skall kunnakomma överens mellan och Danmark.Däremot är det märkvärdigt tunt med både seriösatrafikprognoser och seriösakonsekvensbeskrivningar för miljö, bebyggelse ochsamhällsutveckling.Ta trafikprognoserna som exempel. Den endaofficiella trafikprognos vi har här fanns med i1987 års Öresundsutredning. Detta är en mycketlåg siffra. Den kan jämföras med somtrafikeras med 12 000 bilar . Det är intesärskilt underligt att många har ifrågasatt den.Likväl har denna trafikprognos utgjort underlag förbl.a. miljöanalyserna.I propositionen har regeringen övergett prognosenpå 6 500 bilar . I stället talar man om8 000--10 000 bilar . Något sakligtunderlag för denna reviderade uppfattningredovisas emellertid inte. Siffran framstår snararesom ett hugskott. Man kan naturligtvis fråga sigvarför regeringen inte i stället valde siffran 20 000,eller varför inte 30 000 bilar . Det skulle ivart fall stämma bättre med de gissningar som jaghar hört från olika trafikforskare. Den långsiktigasiffran, dvs. trafiken , torde enligtdessa källor hamna på det dubbla eller tredubbla --dvs. 60 000--90 000 fordon . Det förefallermig vara betydligt mer trovärdiga gissningar för enca motorväg som förbinder en miljonstadmed en kvartsmiljonstad.Om vi nu antar att regeringen verkligen tror på entrafikmängd på 8 000--10 000 bilar , vilketi och för sig är osannolikt, så borde den också utgåfrån detta tal i miljökonsekvensanalysen. Men så ärdet icke. När man räknar på miljöeffekterna är detfortfarande bara 6 500 bilar, trots att det rör sig om10 000 bilar när man räknar på ekonomin ochannat.Anser ni socialdemokrater, moderater ochfolkpartister att det är trovärdigt och seriöst atträkna med en lägre trafikprognos när det gällermiljön och en högre när det gäller ekonomin -- fören och samma bro? Anser ni verkligen, om ni vågarvara ärliga, att propositionens trafikprognos på10 000 bilar skall tas på allvar?Vi i de gröna anser att en mer seriösoch trovärdig trafikprognos måste tas fram. måste göras om medhänsyn till den ändrade trafikprognosen. Dettamåste naturligtvis göras innan vi här i tardefinitiv ställning till en eventuell . Vianser att bör veta vad den beslutar om!Miljökonsekvensutredningen behöver göras omockså av en rad andra skäl.I utredningen , som utgör detbeslutsunderlag vi har här , har man jämförtutsläpp från moderna och delvis framtidaavgasrenade bilar och lastbilar med dagens ochgårdagens utsläpp från färjetrafiken. Man har intetagit hänsyn till att även färjor utvecklas urmiljösynpunkt.Under de allra senaste åren har miljödebatten gälltäven sjöfarten, och det har redan börjat ge effekter.Det visar sig att utsläppen från sjöfarten kan renastill eller mer. Detta är möjligt dels genom attanvända bättre bränslen, dels genomreningsutrustning på fartygen. De första fartygenmed sådana egenskaper uppges ha kommiti trafik. Med tanke på att sjöfarten är vidaöverlägsen vägtrafiken ur energisynpunkt och attsjövägen till kontinenten är betydligt kortare änomvägen genom och , såinnebär detta att en utvecklad färjetrafik urmiljösynpunkt är betydligt bättre än enmotorvägsbro.Den gjorda miljökonsekvensanalysen visar ocksåstora brister när det gäller alternativet en renjärnvägstunnel. Visserligen visar utredningen att enjärnvägstunnel är bäst ur miljösynpunkt. Men dentar inte hänsyn till att en sådan tunnel skullemedföra en totalt sett ökad järnvägstrafik påvägtrafikens bekostnad i stora delar av vårt landoch därigenom också medföra en betydligt störrepositiv miljöeffekt än vad som redovisas.Från sida anser vi att alternativet enren järnvägstunnel borde utretts på ett betydligtmer ingående och seriöst sätt. Vi menar att ensådan förbindelse som en del av en medveten ochgenomgripande trafikpolitisk strategi för ökad ochbättre järnvägstrafik skulle medföra mycket storamiljövinster. Till vinsterna skulle också minskadvägtrafik kunna räknas, vilket i sig också leder tillmindre trafikolyckor, mindre vägslitage och bättreframkomlighet på vägarna. De sammantagnasamhällsekonomiska vinsterna eller besparingarnaskulle bli mycket stora.Även när det gäller vattengenomströmningen iÖresund är beslutsunderlaget mycket bristfälligt.Det är så, som ni alla säkert vet vid det här laget,att hela biologi och miljö är beroende avinflöde av syrerikt saltvatten genom Öresund.Eftersom saltvattnet är tyngre än sötvattnet somströmmar ut ur Sundet så är vattendjupet ochtvärsnittsarean i sundet av avgörande betydelse. Enbros alla pelare bromsar vattnet och försämrar påså vis genomströmningen. Det leder till att desyrefria och döda bottnarna breder ut sig ytterligarei och att saltvattensberoende djur ochväxter slås ut. Dit hör t.ex. den värdefulla torsken.Nu föreslår regeringen att man skallkompensationsmuddra i Sundet för att på så visförbättra vattengenomströmningen. uppges att slam behöver tas upp ur Sundet för attåstadkomma en oförändrad genomströmning. I dendanska uppges däremot att9,måste tas upp för attgenomströmningen inte skall försämras. Eftersomslamtjockleken i sundet endast är knappt 1 meterbetyder det att man måste gräva ner sig ikalkberggrunden.Självklart skulle dessa synnerligen omfattandemuddringar medföra en rad nya miljöproblem.Vattnet skulle slammas upp vilket förändrarlivsbetingelserna till det sämre i området.Tungmetaller och andra miljögifter som finns islammet skulle spridas i vattnet och utöva sinmiljöpåverkan vida omkring. Det är mycketosäkert hur pass väl syresatt vattnet skulle bli i ettkraftigt muddrat . Det skulle också blimycket dyrt, och muddringarna skulle behövagöras om gång på gång eftersom nytt slam helatiden avsätts på bottnen. Därtill kan läggas att detrör sig om mycket delikata och endast delvisförstådda ekologiska förhållanden som är intimtberoende av en endast delvis förstådd vattenbalansi främst . Osäkerheten är alltså mycketstor.Ni socialdemokrater, moderater och folkpartisterborde lyssna till och ta varning av professor , chefen för . Han sade vid utfrågningen vihade här i att detär omöjligt att fatta något förnuftigt beslut på detunderlag vi nu har om vattenförhållandena iÖresund. Det är omöjligt att fatta något förnuftigtbeslut eftersom det saknas ett underlag som dugertill att fatta beslut på.Ni borde ta varning av alla de andra forskare somhar dömt ut beslutsunderlaget. Se till exempel denskrivelse som danska forskare frånhandelshögskolan, tekniska högskolan ochuniversitetet i skickat till det danskafolketinget. Där visar de på en lång rad brister ibeslutsunderlaget som faktiskt gör det omöjligt attfatta ett förnuftigt beslut. Dessutom är det faktisktså att den utformning och sträckning avförbindelsen som regeringen nu föreslår inte ärdensamma som utretts i . Detbetyder att konsekvensanalyserna i utredningeninte är tillämpliga på det förslag vi nu har att taställning till.Ni borde också påminna er själva omförsiktighetsprincipen som svenska regeringenutomlands vill hävda som grundläggande förmiljöarbetet. Försiktighetsprincipen påbjuder inte skall spela hasard med miljön. Denpåbjuder i stället att man skall avstå frånexploateringar och utsläpp där risken förmiljöeffekter är betydande. Skulleförsiktighetsprincipen tillämpas vad gällerÖresundsförbindelserna så kan omöjligen en broaccepteras i nuläget.Herr talman! Med tanke på de mycket omfattandebrister som jag påtalat i beslutsunderlaget, främstvad gäller miljöeffekterna men också vad gällertrafikprognoserna, ekonomin i projektet och andrasamhällseffekter, så yrkar jag på att ärendetåterförvisas till utskottet för vidare beredning.Med tanke på att det är osäkert om en tillräcklig delav kammarens ledamöter kommer att stödja kravetpå återförvisning yrkar jag också bifall tillreservation 1, som innebär att beslutsunderlagetmåste förbättras innan vi kan gå till beslut i ärendet.Jag lämnar därmed diskussionen ombeslutsunderlaget och övergår till själva sakfrågan.Vad skall vi med en till? Det är enfråga som våra vänner på miljökuttern harfått från många stockholmare de sista två dagarna.Uppenbarligen upplever den överväldigandemajoriteten av besökare att det är onödigtmed en . Den behövs inte för trafikenner till och längre ner i . Då är jufärjetrafiken överlägsen. Samma uppfattning haren rad tunga intressenter, som t.ex. , redovisat i sina remissvar och imånga andra sammanhang. överKöpenhamn och är just en omväg.Öresundsutredningens ordförande i tidskriften nr 10/1989 följande:''Jag tycker inte att den här frågan har något medSveriges förhållande till EG att göra. ärfaktiskt inte den närmaste vägen till kontinenten. ''Men i regeringens proposition förs ett resonemangom att just närmandet till EG motiverar enÖresundsbro. Där hävdas t.o.m. att bron är avstörsta betydelse för industrinskonkurrensförmåga. Detta kan inte betecknas somannat än en kovändning, som dessutom står i skarpkontrast mot vad som rent sakligt har anförts frånsåväl experthåll som från de närmast berörda. Detär ett flummigt resonemang som bottnar iirrationella och känslomässiga förhoppningar omen bekymmersfri och obegränsad tillväxt. Detta ärvärldsfrånvänt och farligt. Det leder tillfelinvesteringar, miljöförstöring och regionalobalans.Miljösituationen i och central-Europa försämras stadigt. kunde vi itidningarna läsa att försurningen har gått betydligtlängre än vad som tidigare antagits. Det betyder attmarkens förmåga att bära både grödor och skogsnabbt har försämrats. Den kväveförsurning sombiltrafikens utsläpp orsakar är värre än den mervälbekanta svavelförsurningen. Kvävet drar medsig mer av giftiga aluminiumföreningar ur markenoch skadar växternas fina rottrådar. Redan nu kanman beräkna att förluserna i form av mindreskogstillväxt i motsvararmiljardbelopp . Nedfallet av kväve ärflerfalt större än vad som skogsmarkerna klarar.Kvävet hamnar sedermera i havet, antingen direktfrån luften eller via vattendrag. I havet fungerar detsom ett växtnäringsämne som stimuleraralgtillväxten. Algerna dör och fallertill bottnen där de bryts ner av syreförbrukandebakterier. Effekten blir minskad syrehalt i vattnet.Detta leder i sin tur till att fisk och andrahavslevande djur får en försämrad livsmiljö. Desyrefria bottnarna i är redan nu mycketomfattande, och i många kustnära områden harmycket av det biologiska livet utarmats eller slagitsut helt.Att i denna situation för tiotals miljarder kronorbygga en motorvägsbro som allvarligt förvärrar enredan katastrofal miljösituation kan enbartbetecknas som vansinnigt. Den positiva effekt somavgasreningen har förtas av ökad biltrafik, ochmiljöproblemen förvärras alltmer.Herr talman! Ofta hävdas att växthuseffekten ärdet största miljöhotet. Den orsakas främst avkoldioxidutsläppen från förbränning av fossilabränslen. I står biltrafiken för en tredjedelav dessa utsläpp. De påverkas inte alls av katalytiskavgasrening. Tvärtom leder dennaavgasreningsmetod till kraftigt ökade utsläpp avdikväveoxid som också bidrar till ökadväxthuseffekt. Ökar vägtrafiken så ökar utsläppenav både koldioxid och dikväveoxid. Byggandet aven motorvägsbro över kommer alltsåytterligare att förvärra växthuseffekten.Jag vill också i sammanhanget peka på att riksdagentidigare har beslutat om konkreta miljömål förkoldioxidutsläppen och kväveoxidutsläppen. Iinternationella avtal har vi också förbundit oss attklara bestämda miljömål vad gäller kvävetillförselntill . Samtliga dessa miljömål är akuthotade av den ökande biltrafiken. En Öresundsbrokommer att göra det än mer besvärligt, ja kanskedirekt omöjligt, att med politiskt rimliga medelklara miljömålen.