prot · GE09125 · 1991-06-04 00:00:00 — I andra länderskulle de väcka stort uppseende. Så icke i ,eftersom vi här är avtrubbade.Talet om en opolitisk ämbetsmannakår är alltså intelängre en realitet. Jag beklagar det djupt, men vimåste se verkligheten i ögonen.Hur skall då en eventuellt ny regering handla ihöst? Jag säger ''eventuellt'', eftersom ingen av ossvet hur valet kommer att utfalla. Skall det bliutrensningar?Nej, i varje fall har inte jag förordat det, även ombristen på nyanser i svenska språket gör att minaord har tolkats så. Men vad jag har sagt är att eneventuellt ny regering måste ha frihet att vidtaförändringar i det statliga chefsgarnityret, om manfinner att personer är uppenbarligen inkompetentaeller illojala. Det är då inte den eventuellt nyaregeringen som politiserar eller missbrukarutnämningsmakten utan den gamla, för en nyregering har ett ansvar.Det var uppenbarligen olyckligt att man inte vidtogåtgärder förra gången det var dags. Hade man dåvisat mindre godtrogenhet och större mod när detgällt att snabbt lösa vissa chefsfrågor, kunde mycketha sett annorlunda ut. Det är ingen hemlighet attmånga borgerliga statsråd ofta klagade över detmotstånd de mötte från sin administration under deborgerliga regeringsåren.Därför får man, om det skulle bli dags igen, intetveka att göra de utbyten som är nödvändiga. Detfinns heller ingen anledning att visa den generositetsom visades förra gången mot avgångnasocialdemokratiska statsråd och statssekreterare.Den nuvarande regeringens uppträdandemotiverar inte något sådant. Att man nuvakansställer ett stort antal topptjänster för att halediga reträttjobb efter en eventuell valförlust skallinte påverka.De utnämningar som görs efter valet skallsjälvfallet ha ett enda syfte, nämligen att ge statligaförvaltningar och därmed svenska folket bra chefer.Det hindrar inte att personer med politiskbakgrund kan komma i fråga. Men det kanrimligtvis inte innebära att nio årssocialdemokratiskt utnyttjande avutnämningsmakten skall följas av ytterligare enmassiv våg av utnämningar av socialdemokrater --nu verkställd av en eventuellt borgerlig regering.Herr talman! Det finns och det kommer att finnasanledning för att nogabevaka utvecklingen på utnämningsområdet --både före och efter valet.Anf. 55 ():Herr talman! Utnämningspolitiken är mycketviktig, och utan jämförelser i övrigt är det ju inäringslivet så att styrelsernas viktigaste uppgift äratt utse verkställande direktören i de olikaföretagen och bolagen. har ocksåchefsförsörjningsfrågorna fått en ökaduppmärksamhet i den statliga verksamheten. Densocialdemokratiska regeringen har själv utfärdatolika riktlinjer för att få till stånd en långsiktigpolitik i detta avseende. Man säger att man måsteha en framförhållning. hartilldelats en central roll som samordnare i dennaförnyade uppmärksamhet påchefsförsörjningsfrågorna.Vi har fått ett antal listor presenterade i utskottetunder granskningen, och bakgrunden härtill harbl.a. varit att visa vilka partier de olika personernarepresenterar. Jag måste säga att det har varitosedvanligt många socialdemokrater. Vi har iutskottet inte gjort någon grundlig genomgång vadbeträffar dessa personers skicklighet, och vi harinte heller gjort det vad gäller andra utnämningar.Men vi har ju själva ibland egen erfarenhet, och vihar sett en del personer utöva sitt politiska värv,bl.a. i denna kammare, och jag måste säga att det inågra fall verkligen finns anledning att höja påögonbrynen, i varje fall enligt min bedömning, vadavser deras skicklighet. Det är en självklarhet attutnämningsmakten skall inte användas för attpolitisera eller favorisera politiska meriter. Detgäller sig vare det är borgerliga regeringar ellersocialistiska.Självfallet kommer det för en eventuellt borgerligregering att vara viktigt att se till att man harskickliga verkschefer. Det skall genomföras ettomfattande förnyelsearbete, och då måste detfinnas duktiga verkschefer. Ingen regering, oavsettfärg, har råd att hålla sig med dåliga chefer, och detkommer säkerligen att bli byten på olikachefsposter. Men kriteriet för sådana byten skallnaturligtvis vara deras skicklighet, inte om deinnehar partibok i det ena eller det andra partiet.Det får naturligtvis inte heller vara på det sättet attpolitiska uppdrag i sig skall utestänga människorfrån arbetet inom offentlig sektor.Jag har varit förhållandevisåterhållsam när det gällt att kritisera regeringen föreventuell politisering av utnämningsmakten, menjag måste säga att jag börjar att vackla.Jag har ägnat särskild uppmärksamhet åt fråganom utseende av föreståndare ibyggforskningsrådet. Det är ett sällsynt missköttfall av chefsförsörjning. Vi och harockså lämnat en reservation i det ärendet. Sättet attsköta föreståndarfrågan i byggforskningsrådetföljer på intet sätt ens regeringens egna riktlinjervad avser en god chefsförsörjning.Den avgångne föreståndaren aktualiserade /90 att han ville lämna sitt arbete den1 . Regeringen fickpåstötningar men tog inga initiativ. Detvar uppvaktningar från rådets styrelse, och dethände ingenting.Den 25 oktober 1990 tillsattes en t.f. Det förordnandet går utden i år.Den 23 april var chefUlf Lönnqvist i utskottet och sade då attförhoppningsvis skulle vi få en permanent lösningpå föreståndarfrågan under den närmastemånaden.I dag är det , och fortfarande finns detinget beslut om en permanent föreståndare förbyggforskningsrådet. Det är knappt fyra veckorkvar till . Detta skall ses mot bakgrund avregeringens egna riktlinjer, där det sägs att cheferbör utses fyra à byte skall ske,just för att ha en god framförhållning.Det är nu som frågan omny föreståndare för byggförskningsrådetaktualiserades i . Ännu har vi intesett någon utnämning, och det kan då tyckas varaobegripligt.Man har hänvisat till att rådets framtid har utretts islutet av och och attdet skulle vara skälet. Vi har kunnat påvisa undergranskningens gång att så kan inte vara fallet.Byggforskningsrådet är naturligtvis inte något stortverk och det kan vara en lämplighetsfråga om dennye chefen skall vara involverad i att lägga upp dennya framtiden för rådet eller om man skall ha entillfällig lösning. Men varför skulle i detta lilla verkinte den nya chefen kunna vara med och lägga uppverksamheten?Under de senaste veckorna, efter det att vi avslutatgranskningen, har dock den här frågan börjatklarna litet grand. Det fanns misstankar redantidigare, men det var svårt att få dem bekräftade.För ett par veckor sedan läckte det ut att regeringenämnade utse en ny föreståndare. Såvitt jag ärinformerad, fanns ärendet upptaget på regeringensbeslutslista men drogs tillbaka. Så sent som i går,vid kontakt med , fick jagveta att regeringen fortfarande inte har utsettnågon ny chef.Rådets nya inriktning skall vara att inspirera till nyforskning, att initiera ny forskning och attsamordna mellan de olika intressenterna inombyggområdet.Nu har vi fått svar på vem det är som regeringen villutse. Det är en socialdemokratisk politruk ibostadsdepartementet, en person som jag harpersonlig erfarenhet av, eftersom jag har varitarbetskamrat med honom i min civila karriär. Jagtycker att det är litet chikanerande att behöva stå idenna kammare och säga att denna person ärutomordentligt olämplig för uppdraget. Men det ärregeringen som tvingar fram att jag talar sanninggenom att på ett så utmanande sätt föreslå dennaperson.Bakgrunden är uppenbarligen den att man har velatlösa ett långvarigt problem i bostadsdepartementet.Den här personen har erbjudits personligaprofessurer vid ett antal högskolor, och ingen harnappat, trots att regeringen har varit villig att självbetala för dessa professurer. Jag utgår ifrån attchefsfrågan i byggforskningsrådet har hållits öppeni avvaktan på att lösa denna personsanställningsproblem, att försöka hitta andraplaceringar. har vi, tycker jag, fått demisstankar bekräftade som funnits tidigare.Det har varit ett sällsynt kraftigt motstånd motdenna eventuella utnämning. Jag tycker i och för sigatt ministrar och regeringar skall kunna gå emotpersonal, men det är inte bara personalen på rådetsom protesterar utan också kunderna --byggföretag, bostadsföretag,bostadsorganisationer, alla över hela fältet är likakritiska.Vi har ännu inte sett slutet på den här frågan.Regeringen har dragit sig tillbaka tillfälligt. Menom regeringen skulle fullfölja denna utnämning, ärdet ett nytt och osedvanligt tydligt exempel på enpolitisering av utnämningsmakten. Möjligen,eftersom ärendet drogs tillbaka frånregeringslistan, är den här utnämningen för groväven för den socialdemokratiska regeringen.Anita skall försvara socialdemokraterna iden här frågan. kommer från denfackliga grenen inom socialdemokratin, och jagskulle vilja ställa frågan till henne: Är det verkligenett utslag av en bra personalpolitik hur den härchefsförsörjningsfrågan har skötts?Jag kan inte underlåta, herr talman, att in extensoläsa in i protokollet vad utskottets majoritet sägerom denna fråga. Utskottet talar om att folk harvarit kallade till utfrågning och säger sedan:''Utskottet noterar att betänkande om rådetsframtid avgavs samt att regeringen ikompletteringspropositionen redovisar vissaöverväganden vad gäller byggforskningsrådet. Vidutfrågningen med bostadsministern harframkommit att avsikten är att nå enpermanent lösning av ledningsfrågan.'' Punkt, slut!Man behandlar inte ens den chefsutnämningsfråganoch de långa tidsutdräkter som har skett när detgällt att få till stånd en permanent lösning på en såenkel fråga som att utse en föreståndare förbyggforskningsrådet i Sverige.Anf. 56 ():Herr talman! Utskottet har liksom under fleraår tidigare granskat regeringens utnämningspolitik.Årets granskning har gällt tre punkter:utnämningspolitiken i stort, domartjänster och chefför statens råd för byggforskning.Enligt regeringsformen tillsätts tjänst vidförvaltningsmyndighet som lyder under regeringenav regeringen eller av myndighet som regeringenbestämmer. Beträffande verkschefer skertillsättning, enligt de instruktioner som gäller förverken, av regeringen.Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästasendast vid sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet.Vid utskottets tidigare behandling av den statligapersonalpolitiken har KU uttalat att det enligt KUsmening inte formellt föreligger hinder för att manskall lägga större vikt än tidigare vid kriterietskicklighet. Detta har också grundat en ändring iLOA.Frågor om tillsättning av verkschefer behandladesäven i propositionen om ledningen av den statligaförvaltningen, 1986/87:99, som grundade sig påverksledningskommitténs betänkande.Regeringens förslag innebar bl.a. att verkscheferborde sökas i en bredare rekryteringsbas äntidigare. Regeringen borde utnyttjastatsförvaltningens hela chefspotential somunderlag men även sträva efter att se verksamheterutanför statsförvaltningen som möjligarekryteringsområden. Verkschefer föreslogs ocksåkunna omflyttas under förordnandetiden.Propositionen godtogs på denna punkt avriksdagen, i enlighet med konstitutionsutskottetsbetänkande /87:29.Synpunkten att även sträva efter att severksamheter utanför statsförvaltningen sommöjliga rekryteringsområden tycker jag att AndersBjörck borde notera, i stället för att tala omvänskapskorruption med inslag av pikanterier.Statsministern har vid utskottets utfrågningframhållit att man vid tillsättningar av högretjänster alltid gör en mycket omsorgsfull prövningav vederbörandes lämplighet för tjänsten ochnaturligtvis iakttar de i regeringsformen uppställdakraven på förtjänst och skicklighet. Statsministernbetonade särskilt att de högre chefsutnämningarnaär mycket viktiga för att säkerställa effektivitet iförvaltningen och därför bör ägnas mycket storomsorg från regeringens sida.År har KU diskuterat och granskat deutnämningar som har skett. Det är KUs uppgift,och det är bra att man alltid har sådana frågordirekt under lupp.Utskottet har efter sitt grundliga arbete liksomtidigare kommit fram till att uttala och betonavikten av att de i regeringsformen uppställdakraven på sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet iakttas vid tjänstetillsättningar. är det värdefullt att regeringen är bereddatt medverka till att rekryteringsbasen vidtillsättning av högre statstjänster breddas.Utskottet understryker betydelsen av de uttalandensom gjordes i samband medverksledningsreformen, om att även verksamheterutanför statsförvaltningen bör kunna vara lämpligarekryteringsområden.Utskottets granskning har inte gett anledning tillnågon kritik. När tidigare höll ettanförande här tog han bl.a. upp diskussionen ombolagsstämman i Vin & Sprit och sade att det varregeringen som utsåg ordföranden. Så är detfaktiskt inte. Det är bolagsstämman som utserordförande i till frågan om ny chef vid statens råd förbyggforskning. har tidigare pekatpå att det behöver göras en översyn avbyggforskningsrådet. Regeringen har ocksåbedömt att det har funnits behov av enorganisatorisk översyn av byggforskningen. Enutredningsman tillsattes, och under dennes arbeteansåg man att det inte var lämpligt attpermanentbesätta föreståndartjänsten utan attavvakta utredningen.Utredningsmannen har under sitt arbete haftfortlöpande kontakt med personalen på deninstitution som han skulle föreslå organisatoriskaförändringar för. Det är högst rimligt och önskvärtatt en utredare har dessa kontakter. Det ärdessutom rimligt och vettigt att utredningsmannenfår lägga fram sitt förslag, att remissinstanserna fårsäga sin mening och att regeringen får dra sinaslutsatser innan man utser den person som skallleda arbetet. Det fanns dessutom rutineradpersonal inom myndighetens ram som gavmöjlighet att tillfälligt lösa föreståndarfrågan.Regeringens handläggning av frågan om chef förstatens råd för byggforskning måste, med denbakgrund som KU har haft, bedömas somklanderfritt.I sitt anförande tog upp att det ären självklarhet att det är skicklighet och intepartibok som fäller avgörandet vid utnämningar.Där är vi helt överens. Det finns inga delademeningar där.Sedan tog också upp en diskussion ipersonfrågan. Det var uppgifter som vi inte har hafttillgång till i utskottet och som jag inte kankommentera. Men man kan faktiskt ha olikasynpunkter på människors skicklighet ochmöjlighet att utföra ett arbete.Anf. 57 () replik:Herr talman! försöker blanda bortkorten. När det gäller säger hon attdet faktiskt är bolagsstämman som utserstyrelseordföranden. vet mycket välatt regeringen företräder samtliga aktier inom Vin- & Spritcentralen. Aktier i det bolaget är intenågonting man kan gå ut och köpa på börsen. VillAnita förneka att det är regeringen som harbeslutat att skall bli nystyrelseordförande i ? Det ären fråga som jag tycker att vi skall få ett svar på häri dag.Om regeringen fortsätter att missbrukautnämningsmakten tvingas vi vidta andra åtgärder.Vi har tyckt att det har varit självklart attregeringen odelat har utnämningsmakten i Sverige.Jag är inte så säker på det längre.I är det så att alla chefskandidater, t.ex.ambassadörer, först skall utfrågas inom respektiveutskott, för ambassadörer utrikesutskottet och fördomare juridiska utskottet, och sedan röstar man.Senaten eller annat utskott måste godkänna valet.I är det numera så när det gällerviceministrar, det motsvarar svenskageneraldirektörer, att de tvingas framträda framförparlamentet som har rätt att ställa frågor. Sedan ärdet parlamentet som bestämmer, och det är ingenformsak. Jag har själv varit med och suttit påläktaren i och sett hur utomordentligt hårtkandidaterna har blivit åtgångna, och hur ett ickeobetydligt antal har röstats ned innan tillsättningen.Detta är inga förslag som vi har, men densocialdemokratiska regeringen tvingar oss attöverväga den typen av lösningar omdetta fortsätter.Jag har en fråga till . Hon utgickuppenbarligen från att de 50-tal utnämningar somjag har talat om, har gått rätt till. Finns det, enligtAnita , några exempel på mindre lyckadeutnämningar bland dessa 50 socialdemokrater?Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag får tacka som lästehögt ur verksledningspropositionen om det somskulle gälla i chefsförsörjningsfrågorna, att manockså skall kunna gå utanför statsförvaltningen ochhitta kvalificerade personer. Då undrar jag om denhär föreståndarfrågan för byggforskningsrådet ärett bra exempel. Bostadsministern ämnade där utsenärmaste politruk, den första han kom att läggaögonen på i sin närmsta medarbetarkrets var densom skulle utses till ny verkschef.Anita hänvisar också till detta att man harutrett byggforskningsrådets framtid. tillsattes , menföreståndarfrågan aktualiserades /90 och ingenting hände på helavåren. Jag har den uppfattningen att detta tillhöravdelningen bortförklaringar. Men låt oss bortsefrån det som har hänt tidigare.Utskottet säger självt i sin majoritetsskrivning i kompletteringspropositionen har redovisatvad som skall gälla för byggforskningsrådet. Denhuvudsakliga inriktningen är att rådet självt skall,efter vissa riktlinjer, förnya och förbättra sinverksamhet och bli en spjutspets när det gällerforskningsfrågorna. Kompletteringspropositionenlades fram i denna kammare . I daghar vi , och fortfarande finns det ingenchef utsedd trots att bostadsministern lovade oss attdet skulle ske . Ringerdet inte några klockor hos när detfortsatta hanteringen är så strulig och när helabranschen går emot det som bostadsministernhåller på med?Jag vill upprepa den fråga jag ställde till AnitaModin om huruvida hon som facklig representant iden socialistiska rörelsen anser att detta är ett braexempel på en god chefsförsörjningspolitik. Skalldet ta att tillsätta enföreståndare i ett så relativt litet verk sombyggforskningsrådet?Anf. 59 () replik:Herr talman! har ju inte bara här , utan även i tidningsartiklar, gått ut och påståttatt regeringen inte har skött sitt arbete medutnämningspolitiken. Han påstår, med hjälp avdessa 47 namn som finns i reservationen, att det ärsocialdemokrater och att regeringen där skulle hamissbrukat sitt ämbete. Hur kan man, AndersBjörck, med hjälp av en lista på 47 namn somplockats , och utan att ta med alla namnsom varit aktuella, komma med ett sådantpåstående? Kan det möjligen vara för att föra andramänniskor bakom ljuset? Om hela listan på allautnämningar -- det borde vara ungefär 3 000 namnpå -- skulle vara med, skulle man se att enförkrossande majoritet av dessa namn inte varsocialdemokrater. Är det möjligen inte intressantför att ta fram sådana uppgifter?Det amerikanska system som har enligt min mening inte någon platsi det svenska samhället. Vi har av tradition starkaoch självständiga myndigheter och verk. Det skallvi fortsätta att ha. Att som närmastrekommendera att man skall byta ut alla chefer vidbyte av regering är förkastligt. Eller menar på fullaste allvar att våra chefer inte gör ettbra och förtjänstfullt arbete, trots det han sägeremellanåt? Tycker han inte att t.ex. ChristinaRogestam på invandrarverket fyller kraven för attvara en bra och duktig chef eller , påtrafiksäkerhetsverket, påfortifikationsförvaltningen eller arbetarskyddsstyrelsen?Sivert är socialdemokrat och har alltidvarit det. Skulle han inte ha kvalifikationer för sittjobb? Han har arbetat hela sitt vuxna liv för attmänniskor skall få en bra arbetsmiljö. Det har hanvunnit stor respekt och aktning för. Menar AndersBjörck att om ni, mot förmodan, vinner valet iseptember skall ni avsätta de flesta av de härmänniskorna? Är det verkligen allvar?Birgit har frågat mig om det är brapersonalpolitik att handskas medbyggforskningsrådet på det här sättet. Det kanskedet är. När man förhandlar som facklig företrädarefår man ta med alla effekter och alla orsaker ibedömningen. Då kan man göra bedömningen omdet är bra eller inte. Det har kanske varit bra attgöra på det här sättet och vänta med tillsättningentill dess alla detaljer har varit klara.Anders frågade mig om det är riktigt attKjell-Olof skall bli ordförande. Det kan jaginte svara på. Det vet jag inte.Anf. 60 () replik:Herr talman! Förlåt, men jag tror inte att AnitaModin över huvud taget lyssnade på vad jag sade.Jag frågade inte om skulle bliordförande, han är redan utnämnd. Jag frågade omhon inte kände till vem som bestämmer påbolagsstämman.Det är dessutom inte några 3 000 namn vi hardiskuterat. Vi har fått in listor på några hundranamn. Vi diskuterar bara verkschefsutnämningaroch chefer av det slaget, inte någonting annat. Dåär dessa 50 stycken som ett axplock en mycketbetydande del. Övriga utnämningar har jag intetagit upp i de här sammanhangen.Sedan har jag inte förespråkat det amerikanskasystemet. Jag gav det som ett exempel på, liksomdet som faktiskt nu finns i , att detfinns länder där regeringen inte harutnämningsmakten ograverad, utan att det finns enparlamentarisk kontroll innan utnämningen sker,herr talman, till skillnad från i . Härupptäcker man först efteråt vad som kan ha hänt.Det är en väsentlig skillnad, och sannerligen intenågonting vi har anledning att vara särskilt stoltaöver.Jag kan ju, om så vill, kompletteraden här listan. Vår käre riksdagskollega blivit f.d. överdirektör i RRV. Det är en typisktpolitisk utnämning. har blivit chefför den nya . Han var tidigareaktiv socialdemokratisk kommunalpolitiker osv.Jag skulle kunna räkna upp ett stort antalutnämningar, som rör statliga bolag, såväl tillstyrelseordförandeposter som till verkställandedirektörer.Oavsett hur den regering ser ut som finns eftervalet, är det den och ingen annan, med den ordningsom vi nu har, som bestämmer hur den vill ha det.Vad vi här kan göra är faktiskt att komma med ettord på vägen. Jag menar att en regering har ettansvar för att ha bra chefer.Många av dem som har utnämnts påpartipolitiska grunder skulle inte ha en chans iprivat konkurrens. Jag upprepar, inte en chans attleda ett privat företag. De skulle väga alldeles förlätt. Det är sannerligen inte så att privata företag,med något mycket unikt undantag, går ut ochraggar personer från den här sektorn och med denhär bakgrunden.Anita har inte svarat på min fråga. Finns dettill äventyrs några, och i så fall vilka, av de härsocialdemokratiska utnämningarna som har varitmindre lyckade?Anf. 61 ():Herr talman! sade att det kanske varen bra personalpolitik att vänta så . Men börinte ändå fundera litet hur det helahar gått till?När bostadsministern äntligen bestämt sig, fallerögonen på hans närmaste politruk. Det har tagithonom att våga klämma framdetta. bostadsministern har försökt''sälja'' sin politruk -- utan att lyckas -- till olikahögskolor, och också försökt skicka med pengar föratt de skulle ta hand om honom; han skullenämligen forska på dessa högskolor.Dessa misstankar har jag hört , mendet är sådant man inte kan få bekräftat under tidensådana rykten pågår.Men låt oss nu göra tankeexperimentet att bortsefrån det som har varit och titta på hur det ser ut nu.Den 23 april var bostadsministern hos oss och sadeatt han hade förhoppningen att inom den närmastemånaden hitta en permanent lösning. Regeringens egna riktlinjer säger skall ha en framförhållning på helst fyra för att kunna förbereda sig förchefsbyten.Är det verkligen bra att vi inte har fåttreda på vem regeringen tänker utse somföreståndare på byggforskningsrådet?Anf. 62 () replik:Herr talman! Som jag sade har BirgitFriggebo enligt egen uppgift en mängd saker attkomma med som vi inte haft tillgång till. Därförkan jag inte svara på frågan.Efter det som varit uppe i debatten skulle jag viljaställa några frågor till det verkligen så illa att anser attom man i sitt liv skall kunna komma i fråga till ettarbete som utnämns av regeringen, får man intenågon gång avslöja sin partitillhörighet? Det tyckerjag nämligen är den yttersta konsekvensen av heladetta resonemang.Är det verkligen ett bra samhälle där man inte harfriheten att arbeta för ett politiskt parti, där maninte vågar säga vilken partipolitisk hemvist manhar, som vill ha?Eller skall man i alla lägen vara tvungen att smygamed sina åsikter för att inte stämplas som partiskoch ohederlig och opålitlig och inte kunna komma ifråga för kvalificerade arbeten?Detta låter fruktansvärt skrämmande ochfasansfullt.