prot · GF0930 · 1991-11-30 00:00:00 — Vad betyder orden?Vid en frågestund i för någon tid sedangav statsministern följande föga klargörande svar:''Det förändrar ingenting i den militäraalliansfriheten. Det finns ingenting i deneuropeiska process som pågår som fritar oss frånvårt ansvar att självständigt svara för försvaret avsvenska territoriet. Men (min kurs.) det innebär() en klar signal om att är berettoch t.o.m. intresserat av att delta i den dialogmellan samtliga europeiska nationer som inledsom hur vi skall bygga upp en säkerhetsordning somger bättre säkerhet för alla européer i de olikasituationer som kan komma att inträffa. ''Är inte detta något motsägelsefullt? Vi skallfortsätta att ha ett överdimensionerat och kostsamtmilitärt försvar som vi, om det blir somCarl Bildt vill, skall delta i den gemensammautrikes- och säkerhetspolitik som EGsmedlemsländer har ambitionen att förverkliga ochdär en gemensam vapenproduktion ochgemensamma försvarsstyrkor ses som en naturligingrediens!Detta går inte ihop. Den moderata (helaregeringens?) europapolitik haltar.I avsaknad av stormaktsmotsättningar och medframväxande demokratier runt bordeSveriges säkerhetspolitiska huvudlinje vara fredligintegration och nedrustning, så att krig mellanstater i blir lika otänkbart som det redan ärmellan de nordiska länderna. En alleuropeisksäkerhetsgemenskap, som också omfattar östraEuropa och , skulle skapa en betydligtstabilare säkerhet för och , än vaden fortsatt mångmiljardsatsning på militärarustningar gör.Ett lands utrikes- och säkerhetspolitik är viktigafrågor och bör enligt min mening vara föremål föromfattande öppen och demokratisk debatt. Därförföranleder statsministerns oprecisa uttalandeföljande frågor:1. Var utformas den svenska utrikes- ochsäkerhetspolitiken -- i eller iriksdagen?2. Vad anser statsministern vara ett lämpligtbegrepp för att definiera vår utrikes- ochsäkerhetspolitik?3. Hur skall denna ''europeiska identitet'' uttydas iförhållande till övriga världen?1991/92:53 av () till statsrådetUlf om information m.m. medanledning av ansökningen om medlemskap i :''Vi godtar inga försämringar'', ''Full fart mot EG'',''EG-medlemskap kräver offentlig åtstramning'',''Ödesdigert EG-medlemskap'', ''skaoffras'', ''Ny järnridå genom '', ''EG-tvekanväxer'', ''EES katastrof för radikal miljöpolitik'',''Debatt behövs om EG''. . .Rubrikerna ovan, slumpvis utvalda under densenaste veckan, är hämtade från artiklar idagspressen som speglat både en positiv och ennegativ hållning till ett ev. framtida medlemskap iEG. Debattörerna eller de intervjuade är samtligainsatta och pålästa i ämnet.För en överväldigande majoritet i ärintrycket av EG-frågan ett komplicerat och diffustvirrvarr där de egna kunskaperna är förhållandevissmå, där den massmediala debatten ger fögavägledning och där tillgången på lättillgängligafakta och allsidig information är försvinnande liten. ''Jag vet inte så mycket själv, men det blir nog bra.De flesta säger ju det och förresten har vi väl ingetval?'' är en mycket vanligt förekommandekommentar från en bred allmänhet. Och det äringet att förundra sig över med tanke på hurinformationsflödet har sett ut. Den starka ochvälorganiserade EG-lobbyn i har lyckats fåkritikerna att framstå som passkontrollanternas ochväskrotarnas vänner, som man lyckatsförknippa sig själv med , medtågluffandet och med en gammal god europeiskkulturgemenskap.Lättillgängliga regeringsskrifter har haft glättadebeskrivningar på glättat papper, som manhemligstämplat de konsekvensanalyser som visatpå några som helst svårigheter. Politiskapositionsförflyttningar, från harmonisering ochEES-avtal under vissa förutsättningar tillnödvändigheten av ett fullt medlemskap, har skettutan demokratisk debatt. Samtliga politiska partiersom fanns i före valet , utomvänsterpartiet och , bär ett stort ansvarför denna djupt odemokratiska process.I dag är läget följande: skall inom kortoch ta ställning till ett sominnefattar ett omfattande regelverk och varskonsekvenser är ytterst svåra att analysera i detalj.Avtalet är färdigförhandlat så det vi skall göra är attsäga ja eller nej. Inför förhandlingarna tillsatte dendåvarande regeringen en lång rad arbets- ochreferensgrupper som skulle undersöka vilkakonsekvenser denna harmonisering till EGs reglerskulle få för . Delar av analysmaterialet haroffentliggjorts i s.k. grönböcker, men fortfarandeär en del material hemligstämplat; det gäller bådematerial som rör enskilda sakområden och detmaterial som var underlag för densäkerhetspolitiska bedömning som låg till grund förbeslutet att lämna in medlemsansökan.Hemligstämplandet har motiverats med att''förhandlingar pågår''. Förhandlingarna är nuavslutade och konsekvensanalyserna borde nukunna utgöra ett välkommet bidrag som kanunderlätta för en bredare allmänhet att ta ställningtill och ett ev. framtida medlemskap iEG.Jag utgår ifrån att regeringen instämmer i minuppfattning att ambitionen måste vara att varjeröstberättigad människa i skall varamedveten om vad hon säger ja eller nej till i denkommande folkomröstningen om ett EG-medlemskap. Så mycket fakta som möjligt påbordet alltså, i så lättillgänglig form som möjligt.Det krävs en stor insats av folkbildning, på allanivåer och av alla tillgängliga parter -- alltifrån detlokala studieförbundet till . Ochdet krävs att fördelningen och tillgången påresurser (människor, material, pengar,utredningsresurser m.m.) är tillfredsställandejämnt fördelad, mellan olika nivåer och mellanolika uppfattningar. Statsvetaren ) har argumenterat för att folkomröstningenskall hållas separat, så att man inte går miste omden stora folkbildningseffekten.Jag delar den uppfattningen, också utifrån detfaktum att EG-medlemskapsfrågan är en för storoch viktig framtidsfråga för att blandas ihop medfrågan om vem som skall ha regeringsmakten iSverige. EG-medlemskapet handlar ju i grund ochbotten om huruvida vi över huvud taget skall ha såmycket mer regeringsmakt i . Den senastevalrörelsen var ju också mycket illustrativ i dennafråga: Största möjliga tystnad. . .Frågorna är många, men svaren har hittills varit vill därför ställa följande frågor:1. Kommer samtliga av de resterandekonsekvensanalyserna att offentliggöras?2. Om inte, vad är skälet?3. Hur kommer regeringen att ta ansvar för att EG-frågan får en allsidig belysning införfolkomröstningen?4. Hur ser regeringen på frågan om tidpunkten fören folkomröstning?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 20 november1991/92:169 av () till statsministernom regeringen och de nya debattformerna iriksdagen:För att få bättre och mer koncentrerade debatterhar talmanskonferens på förslag avtalmannen enats om att rekommendera försök mednya debattformer fr.o.m. den 20 november.Talmanskonferensens förslag innefattade ocksåstatsrådens deltagande i försöket. Trots attregeringen på ett tidigt stadium tillfrågades om sinmedverkan, har den ännu inte givit något besked.Jag vill därför fråga statsministern:Varför har regeringen dröjt så länge med att ge ettklart och positivt svar på inbjudan tillregeringen att medverka i det fortsatta arbetet medatt utveckla debattformer?den 21 november1991/92:170 av () tillmiljöministern om miljövänliga drivmedel:Försurningsläget är allvarligt. I ettpressmeddelande från påståsatt: ''Målet skall vara att nya fordon skall kunnadrivas utan fossilbränslen. Det måste bli ett av vårabidrag för att långsiktigt minska försurningen. ''Jag vill fråga miljöminister hurstort han räknar med att detta bidrag blir och ivilken utsträckning detta kan kompensera attkilometerskatterna eventuellt slopas.1991/92:171 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iVästernorrland:Den öppna arbetslösheten i är idagsläget . Räknar man med de som går iutbildning och är under utredning stiger siffran till8 %.Hittills har den ökade arbetslösheten mötts genomolika aktiva insatser.Signalerna från och arbetsförmedlingarnarunt om i länet pekar på att insatserna på utbildningoch andra aktiva åtgärder måste öka ytterligare.Regeringen har i tilläggsbudgeten bara givit AMShälften av det anslag man utlovade tidigare. Enligtuppgift från AMS måste därför antalet i utbildningminska i förhållande till dagens nivå.Tänker arbetsmarknadsministern vidta någraåtgärder?1991/92:172 av () tillnäringsministern om valsverksproduktionen iLuleå:Enligt massmedia planerar SKF att lägga nerOvako profiler i , 600 löntagare kastas ut iarbetslöshet i en region som redan har landetshögsta arbetslöshet.SSAB har tidigare bedrivit egen produktion ivalsverken. Det bör därför vara naturligt att prövamöjligheten att tar över hela eller delar avvalsverksproduktionen. Under de senaste två årenhar mer än 500 miljoner investerats i verket.Mot den bakgrunden vill jag fråganäringsministern:Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att säkravalsverksproduktion i ?1991/92:173 av () tilljustitieministern om domstolsväsendetsorganisation:Justitieministern har uttalat att ''frågan om hur vårtdomstolsväsende skall vara organiserat är viktig''.Uttalandet gjordes i samband med att denparlamentariskt sammansatta domstolsutredningeni slutskedet av sitt arbete fråntagits uppgiften attutreda just domstolsväsendets organisation. Enligtregeringsbeslutet skall organisationen utredas meddelvis andra utgångspunkter och med enannorlunda inriktning än som framgått avutredningens direktiv.Direktiven angav att utredningen organisatorisktskulle eftersträva ''sådana lösningar som främjarrättssäkerheten och rättskipningens kvalitet, somger rationella lösningar och väl fungerandearbetsenheter och som bevarar godaförutsättningar för en lokal förankring avrättskipningen och ett vitalt lekmannainflytande''.Min fråga till justitieministern är:Vad innebär ''andra utgångspunkter ochannorlunda inriktning'' för domstolsväsendetsorganisation?1991/92:174 av () tilljustitieministern om domstolsutredningen:Domstolsutredningen är efter nära arbete isitt absoluta slutskede, med avslutning i mitten avdecember. Regeringen har i mitten av novembermånad utsett tre nya ledamöter; en från varderamoderaterna, kds och Ny Demokrati. Samtidigtentledigades ledamoten från miljöpartiet.De nya ledamöterna får endast på sigför att sätta sig in i det material som utredningenarbetar med. skallutredningen fatta beslut i en rad frågor.Därför frågar jag om justitieminister beredd att förlänga utredningens uppdrag så attäven de nya ledamöterna hinner övervägabeslutsunderlaget ordentligt.1991/92:175 av () tillkommunikationsministern om en framtida brist påsovvagnar:Enligt uppgift kommer det efter 1994 att uppstå enskriande brist på sovvagnar på grund av att asbestinte längre får förekomma som isoleringsmaterial.Hur skall trafikförsörjningen kunna upprätthållas?1991/92:176 av () tillförsvarsministern om den förkortadevärnpliktsutbildningen:Många ungdomar skickas hem från enavbruten militärtjänstgöring. Många har avbrutiteller uppskjutit sina studier på grund avmilitärtjänstgöringen. Andra har tjänstledigt frånsina arbeten. En del går ut i arbetslöshet och fårsvårigheter att klara bostadskostnaderna.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attbl.a. klara de ekonomiska problem som denavbrutna militärtjänstgöringen medför?1991/92:177 av () tillnäringsministern om LKAB:Den 1 oktober 1957 inlöste statenTrafikaktiebolaget --Oxelösundsaktier i . Denna inlösen föregicks av en avsärskilda sakkunniga verkställd utredning somföreslog att staten begagnade sin avtalsenliga rättatt inlösa stamaktierna.Ett av de främsta skälen för statens inlösen var desociala. Utredningen ansåg att det krävdes storastatliga insatser för överförande av befolkningen imalmfälten till andra verksamhetsgrenar och andradelar av landet när denna naturresurs, sommalmfyndigheterna är, började sina.Regeringen föreslår nu att bemyndigarregeringen att genomföra en försäljning av statensaktier i bl.a. LKAB.Mot bakgrund härav vill jag fråga näringsministern:På vilket sätt har de sociala skälen såförändrats att det motiverar en försäljning avLKAB?1991/92:178 av () tillkommunikationsministern om tidpunkten förinförande av AXE-telefonväxelsystem iVästmanland:Västmanland har under en lång följd av år skakatsav stora industrirationaliseringar. Från att ha varithelt beroende av tung industri har man under detsenaste årtiondet satsat på ökad småindustri ochturism. är centralt beläget i ,med närhet till huvudstad och med relativt godatransportleder, som dessutom är under utbyggnad.Det finns dock ett allvarligt hinder och en stötestenför etableringarna. Endast i är AXE-systemet utbyggt. Det är av största betydelse försmåföretagare m.fl. att kunna utnyttja det nyasystemets fördelar.När kan AXE-systemet vara infört i ?1991/92:179 av () tillkommunikationsministern om Bergslagspendeln:För någon vecka sedan invigdes Bergslagspendeln,delen --, med tal, musik ochflygande fanor. Detta innebär att tågen nu skullekunna gå mellan och Västerås.Redan första vardagen började man med indragenförsta tur. Hela veckan följdesedan med förseningar och trassel av alla de slag.Lokaltidningarna fylldes med arga insändare.Samtidigt som man lagt ned hundratals miljoner påförstärkt banvall har man underlåtit att se till har en funktionsduglig vagnpark. Helhetenslås sönder, tågen går inte som de skall, ilskansprider sig.Vad avser kommunikationsministern göra för attden nya Bergslagspendeln skall fungera?1991/92:180 av () till socialministernom barns talerätt i sociala mål:Frågan om barns talerätt i sociala mål harkontinuerligt utretts sedan 1977.Riksdagen har avslagit minamotioner i ärendet med hänvisning till utredningeller beredning i regeringskansliet.Senast hänvisades till en riksdagsbeställning om enstarkare ställning för barn i vårdnads- ochumgängesmål.Min fråga är:Kommer frågan om barns talerätt i sociala mål attingå i denna beredning?1991/92:181 av () till statsrådet om kreditgaranti för export tillösteuropeiska stater:Flera av våra exportindustrier har långtframskridna förhandlingar om affärer medösteuropeiska företag, främst i ochdess delstater. Det gäller produkter ochanläggningar som är speciellt lämpade förösteuropamarknaden, ofta med stora möjlighetertill följdbeställningar.Det föreligger dock vissa problem beträffandebetalning och kreditgivning. Köparna i öst harsvårigheter med att betala efter våra villkor, och desvenska exportindustrierna har inte ekonomiskamöjligheter att lämna långa krediter.Enligt uppgift får inte lämnakreditgarantier för leveranser till bl.a.Sovjetunionen. Ett intressant och sannolikt mycketgivande handelsutbyte hindras på så sätt, tillnackdel för såväl arbetsmarknaden här hemma somutvecklingen i Sovjet.Jag vill med anledning härav frågautrikeshandelsministern:Överväger regeringen att ge Exportkreditnämndengenerösare regler för kreditgarantigivningen närdet gäller export till de östeuropeiska staterna, iförsta hand ?1991/92:182 av () tillstatsrådet om åtgärder för attmotverka införseln av illegala varor:Tullen kommer av naturliga skäl att i hög gradpåverkas av ett svenskt medlemskap i blir olika i olika delar av landet beroendepå i vilken utsträckning trafik förekommer med EGoch med länder utanför EG. kanpåverkas mer än vad som genomsnittligt kommeratt gälla för landet i övrigt.Det har från olika håll, bl.a. frånHelsingborgstullens sida, uttryckts farhågor för attomläggningen av tullrutinerna kommer att leda tillkontrollen av införsel av bl.a. narkotika och vapenallvarligt försvåras med risk för ökad illegalinförsel.Vad avser regeringen vidtaga för åtgärder för attmotverka införsel av illegala varor?1991/92:183 av (nyd) till statsrådetAlf om humanitär hjälp åt folk:Tibets folk har då kineserna ockuperadelandet utsatts för svår förföljelse. Fortfarandeförekommer tvångssteriliseringar ochtvångsaborter bland tibetanerna med syfte attdecimera den inhemska befolkningen. Kineserflyttar in och f.n. bor det fler kineser än tibetaner ilandet. Cirka 100 000 tibetaner bor nu utanförTibets gränser, de flesta i . Tibetanerna haräven utsatts för svår kulturell och religiösförföljelse och av de mångatibetanska klostren har förstörts. Den rikatibetanska kulturen har dock tack vare H.H. DalaiLamas energiska insatser bevarats blandexiltibetanerna i . Denna grupp av tibetanerär en förutsättning för att den tibetanska kulturenskall överleva. Nöden är dock stor blandexiltibetanerna. Tuberkulos och malaria utgörsvåra hälsoproblem. Bara inom en av de tibetanskabosättningarna har 54 personer avlidit imalaria, man har nämligen inte råd att skaffa framantimalariamedel. Viss sjukvård bedrivs iDharamsala av fransk, engelsk och australiensisksjukvårdspersonal medan svenskarna lyser med sinfrånvaro. Jag har med stor glädje noterat attstatsrådet tar emot vid dennesförestående besök i början av december.Kan regeringen vid detta besök erbjuda DalaiLama humanitär hjälp utöver det diplomatiska stödsom vår utrikesminister tidigare utlovat?1991/92:184 av () till statsrådetUlf om hanteringen av iriksdagen:EG-domstolen har med hänvisning till de''allvarliga och mycket komplexa problem'' som rördet juridiska området, kallat till förhör om . anser att det inte går attparafera avtalet innan domstolen fått svar på sinafrågor.Min fråga är:På vilket sätt kommer detta att påverkahanteringen av i riksdag?1991/92:185 av () tillnäringsministern om verksamheten vid OvakoProfiler i Luleå:När detta skrivs väntas ett besked om nedläggningav företaget i . Ytterligare 600anställda i riskerar därmed attförlora sina arbeten. Höstens nya start förNorrbotten har inneburit att 315 jobb vid ASSIKarlsborg försvinner, 54 jobb vid i och200 jobb vid försvinner också.Därutöver hotas 50 jobb vid företaget och60 jobb vid . Nedläggningen av OvakoProfiler innebär att en viktig länk i landetsstålproduktionssystem försvinner. Dessutomförlorar en viktig köpare av ämnen.Avser näringsministern att vidta några åtgärder föratt förhindra att vidareförädlingen av stålämnen iLuleå försvinner?1991/92:186 av () tilljustitieministern om våldet i butiker och varuhus:För drygt sedan upphörde handeln isvenska butiker -- enmanifestation mot hot, våld och rån.Faktum är att det grova våldet -- överfall och rån --ökar. Statistik från SCB visar att 487 butiker ochvaruhus rånades -- attjämföra med 195 rån 1981.Många butiksanställda känner rädsla ochpsykiskt tryck, både de som drabbats och deraskollegor.Med anledning av ovanstående vill jag frågajustitieministern:Har regeringen för avsikt att vidta några konkretaåtgärder för att få bukt med det ökade grova våldeti butiker och varuhus?1991/92:187 av () till civilministernom civilministerns besök hos påven:I ett pressmeddelande från mednummer 146 och daterat sägs attcivilministern skall träffa påven i samband med enkonferens i . Meddelandet ger intryck av ettofficiellt besök och jag vill därför ställa följandefråga till civilministern.I vilken egenskap besöker civilministern ochpåven?1991/92:188 av () tillutrikesministern om handläggningen avavräkningen om uppehållstillstånd:Sveriges ambassader har bl.a. den viktiga uppgiftenatt handlägga ansökningar om uppehållstillstånd iSverige. Det är vanligt att familjen till en flyktingsom beviljats asyl i ansöker hos svenskaambassaden i sitt hemland om familjeåterförening iSverige.Tyvärr förekommer det vid vissa ambassaderproblem och missförhållanden vid handläggningenav dessa ärenden. Ambassaden i harsålunda en väntetid för att få förintervju i samband med ansökningen. Ambassadenhar endast en person som på heltid arbetar med attgöra anknytningsutredningar.Ambassaden i anlitar lokalanställd serbiskpersonal för att intervjua bl.a. kosovoalbaner, vilkaju anser sig förföljda av , och på våraambassader i både och finnsmånga exempel på att man inte använt sig av tolkarsom behärskar det språk som den sökande talar.Jag vill därför fråga utrikesministern:Är man i regeringen och på utrikesdepartementetmedvetna om dessa förhållanden och är regeringenberedd att vidta åtgärder för att få en ändring tillstånd?1991/92:189 av () till statsrådetBo Lundgren om skattereformen ochidrottsrörelsen:Skattereformen förändrade villkoren föridrottsrörelsen. gällande regler upplevs somförsämringar i form av bl.a. ökad byråkrati ochökade kostnader.Jag vill fråga statsrådet:Vilka förbättringar för idrottsrörelsen avserstatsrådet att föreslå?1991/92:190 av () till statsrådetBo Lundgren om beskattning vid inkomst avhobbyverksamhet:I och med skattereformen infördes nyainkomstregler för hobbyverksamhet. Reglerna hargett upphov till irritationer.Jag vill fråga statsrådet:Avser statsrådet att göra några ändringar i nugällande regler vad avser beskattning av inkomsterav hobbyverksamhet och i så fall vilka ändringar?1991/92:191 av () tillbostadsministern om flyktingmottagandet:Från vissa av SIVs förläggningar kommer det oftarapporter om att man tolkar regler ochrekommendationer, som tillkommit för attrationalisera flyktingmottagandet, väldigtoflexibelt och inhumant. Några exempel frånförläggningen i Bollnäs.En syriansk kvinna med tre barn som fåttuppehållstillstånd och skulle kommunplaceras,ville flytta till kommun därför att det därfinns andra syrianer. kommun var villig attta emot henne. Enligt kvinnan hotades hon med attdet skulle bli polistransport om hon inte godtogSöderhamn som placeringskommun vilketförläggningschefen hade ordnat.Ett äldre par som ville besöka sin son bosatt iMellansverige fick beskedet att de måste finnas påförläggningen för att visa upp sig. Detgamla paret är mycket deprimerat på grund avdenna behandling.Två bröder från finns nu på olikaförläggningar, en i och en i . Densom finns i är i mycket dålig psykiskkondition och bröderna vill bli återförenade påsamma förläggning, vilket nekats dem avförläggningschefen i Bollnäs.Mot bakgrund av de uttalanden som ministern hargjort om att större möjligheter bör finnas förflyktingarna att själva ordna sitt boende och motbakgrund av art. 4 ommänskliga rättigheter vill jag fråga ministern omhon är beredd att vidta åtgärder med anledning avde förhållanden som jag påtalat.1991/92:192 av () till statsrådet om krisen inom byggnadsverksamheten iStockholms län:Vid ett informationsmöte medriksdagsledamöterna i och stadredovisade representanter för fack och arbetsgivaresamt länsmyndigheterna att situationen dramatiskthar försämrats på byggmarknaden iStockholmsområdet. Sju gånger flerbyggnadsarbetare är arbetslösa än för ettknappt . Men läget är ännu dystrareeftersom det bakom varje byggnadsarbetare finnstre eller fyra inom andra yrken. får Stockholmsbyggmarknad snabbt Norrlandsproblem ochregeringens tilläggsproposition har förvärratsituationen.Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet åtgärder tänker du vidta för att lindra kriseninom byggnadsverksamheten i ?1991/92:193 av () till statsrådetBeatrice om produktivitetsdelegationensbetänkande:I produktivitetsdelegationens betänkande''Drivkrafter för produktivitet och välstånd'' hittarman följande påpekande i kapitlet UtbildningensKvalitet:''. . .Sverige vid internationell jämförelsenumera har ett mycket lågt antal elever i varjeklass. Det finns emellertid inga pedagogiskaforskningsresultat som ger stöd för ett direktsamband mellan klasstorlek ochelevprestationer;. . .Däremot finns ett tydligtsamband mellan mängden hemarbete å ena sidanoch elevernas prestationer å den andra. ''Vilka slutsatser drar statsrådet avproduktivitetsdelegationens betänkande?1991/92:194 av () tillarbetsmarknadsministern om inträde iarbetslöshetskassa:Enligt uppgift i dagspressen kan de som utan attvara medlemmar i fackföreningar och önskarinträde i en arbetslöshetskassa mötas av storasvårigheter som tolkas som ovilja från de fackligaföreträdarna att ge den service som de sökande harrätt att kräva.Vad avser arbetsmarknadsministern göra för attunderlätta för alla arbetstagare att vara med i enarbetslöshetskassa?1991/92:195 av (nyd) tilljustitieministern om nedläggning avkriminalvårdsanstalten i Karlskrona:I regeringsbeslut 91-732 från 1991-0425, såbeslutade den dåvarande regeringen att lägga nednämnda lokalanstalt. Ärendet hade i vederbörligordning behandlats i JuU.