prot · GF0940 · 1991-12-06 00:00:00 — Jagvill starkt förorda att vi får ett bra förslag som göratt de asylsökande skall kunna delta isysselsättningen.Ett land löser inte sina sysselsättningsproblemgenom att minska befolkningen, inte heller genomatt öka den. Det är ett gammalt, suddigt teoretiskttänkande som ligger bakom detta. Det skall intevara vägledande.Anf. 28 (nyd):Herr talman! sade att det varett suddigt tänkande. Jag tycker att hela han varsuddig. Jag förstod inte någonting. Men det kanskeär meningen.Jag glömde att tacka tidigare för att vitydligen har blivit erkända som politiker. Det ärinte alla i det partiet som har gjort det eller överhuvud taget räknar med Ny Demokrati.Jag krävde inte att någon enskild tjänsteman skullefördömas. Jag krävde en undersökning. Jag kantillställa er min senaste bok . Där har ni allasiffror och även namnet på tjänstemannen, så detgår litet fortare. Det är ofta så här när ni skall göranågonting.Det har gått sedan borgerlighetenkom till makten. Man säger att frågan omtemporära arbetstillstånd skall utredas. Så sägerman till pensionärer också. När man vill gömma sigbakom någonting och ändå säga att man har gjortnågot, säger man: Vi skall utreda det här. Men dethär är så solklart, så det kan man genomföraomedelbart.Det är ganska förvånande att svenska folket intereagerar mer. hade vi en diskussionom hur en höjning av barnbidragen skullefinansieras. Det gällde 2 miljarder. Då skall mantänka på att flyktingpolitiken kostar ca 14 miljarderoch u-hjälpen 14 miljarder. Det är 28 miljarder.Tänk på det, när det slarvas bort pengar! Man fåringen förståelse från barnfamiljer och pensionärernär de ser att pengarna slarvas bort. Därför ärsvaret på frågan om slarvet med skattebetalarnaspengar oerhört viktigt och det som irriterar allramest.Att det är misär i världen vet jag. Jag har faktisktockså varit ute och rest en del och sett det. Det finnsmånga länder som vi skulle behöva hjälpa. Dåräcker det inte med att ta emot 25 000--30 000flyktingar. Vi borde ta emot 25 miljoner. I öst finnsenorma problem. Som ni vet får i stort sett ingenkomma hit från det gamla , ,osv. De tas inte emot. Det är inte av detskälet man får stanna här i landet. Jag tycker att detär dumt när man tar upp detta. Självklart vet allaatt det är misär i världen och att vi bör ställa upp.Men det vi irriterar oss på är när man slarvar bortpengar och de inte kommer fram. Jag vill ha svar pånär detta skall stoppas.Jag har inte sagt att vi skall fördöma den enskildetjänstemannen , men jag vill ha enundersökning om ifall det jag säger är riktigt ellerej.Anf. 29 (nyd):Herr talman! Vi måste skilja på flyktingar,invandrare, asylsökande och allt vad det kan vara.Att blanda in krigstillstånd är fel -- detär en helt annan historia. Om vi nu skall försöka fåordning på det här, som man gör i verkligheten ochtar sak för sak, kan vi börja med att titta på vissafakta. har en utlandsskuld på 600 miljarderoch ett budgetunderskott på 50 miljarder , hurmycket det blir vet vi inte. Men här talar vi om temporärt arbetstillståndför den ena eller den andra. Först och främst måstevi få snurr på industrin så att det bara ryker om den.Får vi inte snurr på industrin, kan vi glömmaalltihop. Då blir ett u-land. Då vill jag sedem som tar emot oss när vi kommer med handen ifickan och inte vill arbeta, för det får man ju integöra här i , utan man skall ligga lågt.Beträffande asylsökande och flyktingpolitik trorjag att om vi hade hållit oss till FNsflyktingkonvention, hade vi kanske inte haft dessaproblem . Men vi har inte gjort det, utan viskall lägga en så stor vikt vid humanitet och tillåtaanhöriginvandring. kom det hit 22 200anhöriga till dem som redan är här. Visst är dethumant på ett sätt, men hur är det med alla deandra som är kvar i sina länder och inte kan kommahit därför att de inte har anhöriga här? Jag vill påståatt vi kunde kanske hjälpa 10, 15, 20 eller 30 gångerfler människor i närheten av deras egna länder.Jag hoppas att denna debatt blir en början till någotgott. Vi kan börja lägga fram problemen som de äri stället för att lägga dem åt sidan och tala om attden och den inte har någon verklighetsförankring.Nåväl, vi får se. Jag har i alla fall gjort så gott jagkan. Jag var över huvud taget inte förberedd infördebatten, men jag kände mig tvungen att hoppa in.Jag uppmanar samtliga ledamöter att ta itu medproblemet. Att gå ut med en manifestation ärganska bra, men då har man inte rent samvete. Vimåste verkligen ta itu med problemet och se vad vikan göra. Är det humant att låta alla dessamänniskor sitta i flyktingläger? Det finns en kroati som varit i , men somfortfarande inte vet vad han skall göra. Det tycker inte jag. Är det humant att låtaasylsökande sitta i läger som djur? Det tycker intejag!Anf. 30 Kulturminister ():Herr talman! Vi haren utredning som skall syssla med sysselsättnings-och arbetsfrågor för de asylsökande. Där kommervi att göra så att vi bryter ut frågan om möjlighetentill temporärt arbetstillstånd på den öppnamarknaden. Det skall inte till någon ytterligareutredning, utan departementet kommer att direktta fram ett eget förslag. Däremot kommerutredningen att fortsätta medsysselsättningsfrågan, eftersom alla inte kommeratt kunna få arbete på den öppna marknaden. Vilägger vikt vid det arbete som sker inom denutredningen.Jag noterar att har lämnatkammaren. Han vill alltså inte höra kommentarertill det han sade. Han talade om att en tjänstemanhar slarvat, men själv slarvar han i allra högsta gradmed sanningen. Han framhärdar i att regeringenhar suttit , trots att den suttit i tvåmånader. Han påstår att flyktingmottagandetkostar 14 miljarder när det kostar 7 miljarder. Hanpåstår att jag har sagt att vi skall utreda frågan omtemporärt arbetstillstånd när jag har sagt attdepartementet skall ta fram ett förslagom hur detta skall gå till. Sådana personer är detfaktiskt ganska svårt att diskutera med. Det finnsingen grund, ingen gemensamverklighetsuppfattning att utgå från, inte ens omhur länge regeringen har suttit. Hur skall man dåkunna debattera så allvarliga frågor som attmänniskor söker skydd i detta land och hur det skallgå till?Herr talman! Jag är väldigt ambivalent när detgäller om jag över huvud taget skall gå in i endiskussion med . Han säger att han inteens förberett sig för denna debatt. Han är vald avsvenska folket och kvitterar ut ett arvode frånriksdagen, något som i andra sammanhangkritiseras av Ny Demokrati. Men han besvärar siginte ens med att förbereda sig för en debatt, sättasig in i saken, utan han kommer med oerhörtsvepande uttalanden, som inte leder någonvart,inte för denna fråga fram en millimeter. Hansvänger fram och tillbaka. Jaså, är det krigstillståndi , och har detta med asylsökande ochskyddsbehov att göra? Det är en heltannan sak, påstår han, när det är precis detta dethandlar om, om människor som är jagade och sökerskydd. Frågan är om vi skall ge dem detta skydd iSverige.John säger att vi lägger stor vikt vidhumanitet. Ja, det är precis vad vi skall göra. Vivälkomnar kritik från nyd i det avseendet, om detär så han menar att debatten skall föras.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1991/92:42 ompatentfrågor i biotekniksammanhangAnf. 31 Statsrådet (-):Herr talman! har frågat mig i vilkainternationella sammanhang som deltar därpatent på gentekniskt förändrade organismer,isolerade, naturligt förekommande organismer,delar av mänsklig arvsmassa eller hormonerframställda med hjälp av sådana delar diskuteras.Han har också frågat vilka uppfattningar i deaktuella patentfrågorna som framför i dessasammanhang och om deltagande i deinternationella diskussionerna medför någotbindande ställningstagande.I de avslutade EES-förhandlingarna harimmaterialrätten utgjort en viktig del. Och i detprotokoll till som behandlarimmateriell äganderätt anges att EFTA-staternasrättsregler skall överensstämma med debestämmelser om immaterialrätten som finns i deneuropeiska patentkonventionen. Men som bekantär ju den svenska patentlagen sedan längeharmoniserad med denna konvention, varför dettainte innebär några nya förpliktelser för Sverige.Några särskilda uttalanden om patentering avlevande materia m.m. har därför inte gjorts i dettasammanhang.Också inom ramen för de pågående GATT-förhandlingarna, den s.k. Uruguayrundan,diskuteras immaterialrättsliga frågor. En viktigfråga i dessa förhandlingar är i vilken utsträckningmedlemsstaterna i sin nationella lagstiftning skallkunna undanta vissa uppfinningar frånpatenterbarhet. Såvitt avser biotekniskauppfinningar har vissa i-länder föreslagit en textsom i sak nära ansluter till artikel 53 b) i deneuropeiska patentkonventionen med särskildaövergångsregler för u-länderna.Andra länder, däribland , vill hamöjlighet att undanta växter och djur, inkl.mikroorganismer, och delar därav och förfarandenför deras framställning. Såvitt avser biotekniskauppfinningar skall enligt dessa länders meningytterligare undantag tillåtas.Hur än bestämmelsen slutligt kommer att se uttorde den under inga förhållanden ålägga oss attvidga möjligheterna att patentera alster av det slagsom nämner i sin interpellation. Dethar därför inte heller i detta sammanhang funnitsanledning för att inta någon ståndpunkt idessa frågor.Under den föregående regeringens mandatperiodförekom det att det från svensk sidaframfördes synpunkter på patentering av sådanaalster som avses med interpellationen.Våren 1989 hade svenska immaterialrättsexpertertillfälle att tillsammans med tjänstemän från övrigaEFTA-stater yttra sig över det direktivförslagrörande rättsskydd för biotekniska uppfinningarsom lades fram av hösten 1988.De svenska experterna framhöll då bl.a. följande.Principen att människor inte är patenterbara bordeuttryckligen anges i direktivet. Såvitt avser andrahögre livsformer än människor kunde det resasinvändningar mot patent av olika anledningar. Detkunde av etiska skäl sättas i fråga om patent överhuvud taget borde få meddelas på djur. Vidställningstagandet till om djur skall varapatenterbara och hur långt skyddet i så fall skallsträcka sig borde man bl.a. väga in allmänhetensreaktioner liksom sedvänjor inomjordbruksnäringen. Gränsdragningen motväxtförädlarrätten borde göras klarare. Detframhölls att det var angeläget attväxtförädlarrättssystemet inte försvagades.En redovisning av de svenska experternassynpunkter till har tidigarelämnats till lagutskott av företrädare förjustitiedepartementet.EG har ännu inte tagit slutlig ställning tilldirektivförslaget.Sverige har alltså inte deltagiti några internationella förhandlingar som rört såspeciella patentfrågor som de frågor som LennartDaléus tar upp. Och utöver yttrandet över EGsdirektivförslag till rättsskydd för biotekniskauppfinningar har det inte heller i övrigt från svensksida framförts några synpunkter på dessa frågor.Skulle det visa sig att det blir aktuellt för atti internationella sammanhang anlägga synpunkterpå möjligheterna att patentera levande organismer,mänsklig arvsmassa och liknande alster räknar jagmed att finna en god grund för regeringensställningstaganden i det som kan bli resultatet avgenteknikberedningens pågående arbete.Slutligen vill jag framhålla att regeringen enligtregeringsformen inte utan godkännandekan ingå internationella överenskommelser som ärbindande för , om överenskommelsenförutsätter att lag ändras eller upphävs eller att nylag stiftas.Anf. 32 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret, vilket tyvärr inte är särskilt upplysande.Sammanfattningsvis sägs det ju i svaret att Sverigeinte har deltagit i de sammanhang som jag harfrågat om. Det sägs i svaret att inte harnågra synpunkter. Mera intetsägande kan detknappast bli. Och mera passivt kan det svenskaagerandet -- såsom detta redovisas i svaret -- intebli, och det är än värre. Här har vi ju en av de frågorsom står överst på den internationelladagordningen för många som är engagerade i miljö-och framtidsfrågor. Det här är uppenbarligen enfråga som engagerar svenska folket i mycket storutsträckning. Frågan är av vitalt samhälleligtintresse. Och i denna fråga agerar regeringen,enligt vad statsrådet säger, inte alls.Regeringen har heller inte någon åsikt här.Två sammanhang nämns där patentfrågan äraktuell. Det ena är de avslutade EES-förhandlingarna. Där har inte agerat,eftersom den svenska lagstiftningen är anpassadtill, låt oss använda det uttrycket, den anbefalldaeuropeiska patentkonventionen. Att inteagerat i den här frågan för att förändra EPC,patentkommissionen, kan bara tolkas på det sättetatt man från svensk sida i någon mening är nöjdmed rådande förhållanden. Det är ett heltotillfredsställande synsätt.Dessutom måste man fråga sig, vilket många gör --och jag måste säga att jag hade hoppats att jagskulle få ett svar på frågan: Vad är den sannainnebörden av den europeiskapatentkonventionen, för att vara mycket konkret,när det gäller frågan om huruvida det skall varatillåtet att ta patent på gentekniskt förändradebakterier, växter och djur? Vad är den sannainställningen enligt den europeiskapatentkonventionen? Vad är, och det är änviktigare, statsrådet och därmedregeringens inställning i frågan om huruvida detskall vara tillåtet att göra på det här sättet?Statsrådet nämnder också GATT-förhandlingarna.Inte heller där tycks ha agerat eller anlagtnågon ståndpunkt i frågan om huruvida det skallvara tillåtet eller inte att göra på nämnda sätt! Jaghar ett intryck av att man på andra håll i ,alltså inte här i riksdag, har nåtts avsvenska förslag i de här frågorna just när det gällerGATT-förhandlingarna. Men jag tolkar statsrådetLauréns svar som en uppenbar dementi av attSverige har agerat och uttryckt en åsikt gentemotandra länder i frågan.Viktigare ändå är emellertid, herr talman, att detsåvitt jag förstår finns ytterligare sammanhang därpatentfrågan diskuteras, t.ex. inför konferensen iBrasilien om miljö och utveckling. Då skallen konvention antas om biologisk mångfald.Uppenbarligen finns bioteknikfrågan högst explicitmed, och därmed också mycket tydligtpatentfrågan.Det nämner statsrådet inte i svaret. Mensåvitt jag förstår, och det intrycket har jag fått påannat sätt, har inte minst under de senastedagarna i varit representerat i förhandlingarom den här konventionen. I de förhandlingarna,liksom i tidigare förhandlingar om den härkonventionen, har också biotekniken ochpatentfrågor diskuterats i mycket specifika ochtydliga paragrafer.Jag frågar alltså: Varför nämner statsrådet de här förhandlingarna eller vad Sverigesposition är i de fallen? Framförs det t.ex. däråsikter som är annorlunda jämfört med de åsiktersom framförs i GATT-sammanhang eller somframförts i EES-sammanhang?Om så är fallet: Hur skiljer sig då de olikaåsikterna? Och vad är regeringens uppfattning i deolika sammanhangen? Är den entydig, bör det gåatt mycket entydigt ange vad man anser, och härupprepar jag, i frågan om huruvida det skall varamöjligt att ta patent på gentekniskt förändradebakterier, växter och djur.Statsrådet hänvisar tillgenteknikberedningen, och här står vi införbekymmer. En majoritet i beredningen har jubeslutat att skjuta på tidpunkten för när man skallavlämna sitt betänkande till . Men si, dåär avslutad och denkonvention undertecknad som rymmer frågan ompatent i biotekniksammanhang! Då blir frågan:Hur kan man från svensk sida komma fram till attvi skall vara med på en konvention av det slaget omregeringen avser att invänta ett beredningsresultatsom kommer ?Herr talman! Sammanfattningsvis finns det mångaoklarheter i det svar som statsrådet här harlämnat, men jag hoppas att den debatt som följerskall innebära att några frågetecken kan rätas ut.Anf. 33 ():Herr talman! Jag anmälde mig till denna debatt delsdärför att detta är ett mycket viktigt område attbelysa, dels därför att jag liksom är ledamot igenteknikberedningen.Jag vill här förmedla att genteknikberedningenhållits informerad om det internationella arbetet,och det kommer att presenteras i betänkandet. Vihar också haft möjligheter att framföra vårasynpunkter. Genom att ärföreträtt vid sammanträdena finns det ju en bryggamellan beredningen och somborde kunna förhindra olycksfall i arbetet om detskulle inträffa ett informationsglapp. Vi har ocksåhaft möjlighet, och har möjlighet, att agera om detär befogat. Men vi skall ju inte agera bara föragerandets skull.Jag vill sedan understryka vikten av Sverigesinternationella engagemang i frågorna om patent ibiotekniksammanhang. Det är viktigt att vi vidFörenta nationernas konferens om miljö ochutveckling , som tog upp,framför vår uppfattning om vikten av att manbevarar den biologiska mångfalden och tillgångentill genetiska resurser och biotekniken. I dettasammanhang anser jag att det behövs klarare reglernär det gäller utvecklingsländerna. Den lagstiftningsom vi har, såsom den ser ut , har begränsadbetydelse. Utvecklingsländerna har en stor del avdet genetiska grundmaterialet. Deras intressenmåste här erkännas.I beredningen diskuterar vi just nu det bästa sättetatt gå fram. Det finns ett utkast till text. Och jaganser att det då är naturligt att regeringensföreträdare, som följer detta arbete, tardel av det material som vi har. Det går ju också attställa frågor till beredningen inför dennakonferens.I övrigt tycker jag att det är viktigt att vi avvaktarberedningens ställningstaganden. Det här var ettmycket omfattande arbete, och det finns olikaåsikter företrädda i beredningen. För att få fram enbra slutprodukt måste dessa diskussioner få ta sintid. Jag är därför inte så bekymrad över denfördröjning fram till som uppkommer. Jagtror att vårt betänkande vinner på det.Anf. 34 ():Herr talman! Jag delar uppfattningi två avseenden i detta sammanhang.För det första är den avancerade biotekniken ettområde som är ett av de allra viktigaste som vi haratt diskutera och som kommer attpåverka, och redan har påverkat, oss i mycket höggrad. I detta sammanhang är naturligtvispatenträtten i sin tur viktig.För det andra är statsrådet svar mycket vagtoch undanglidande, vilket, mot bakgrund av hurbetydelsefullt området är, naturligtvis är mycketbeklagligt. Det stämmer också mycket illa överensmed den stolta regeringsdeklarationen, därregeringen särskilt nämnde den avanceradebiotekniken och framhöll att regeringen skulle setill att det blev en mer ansvarsfull hantering på detområdet. Jag tycker inte att detta svar ger uttryckför en mer ansvarsfull hantering när det gällerpatenträtten.Statsrådet redovisar hur den svenska uppfattningenvar , när man hade tillfälle att framförasynpunkter på ett förslag till EG-direktiv.Senare har det hänt att EPO, den europeiskapatentorganisationen, har beviljat patent på dens.k. onkomusen, en mus framtagen förcancerforskning. Och såvitt jag kan förstå stämmerinte detta beslut särskilt väl överens med denuppfattning som det redovisas att hadevåren 1989. Det förvånar mig alltså att den nyaregeringen inte har tagit tillfället i akt att ökaintensiteten i sitt internationella engagemang elleratt på nytt föra fram dessa svenska ståndpunkter.Det har i varje fall inte märkts utanförregeringskansliet att regeringen har gjort det. Ochdet framgår inte heller av svaret att regeringen hargjort det.I den frågedebatt som jag refererade till framfördejag synpunkten att det var mycket angeläget just , när det pågår en mycket intensivinternationell diskussion kring patenträtten ochdess relationer till avancerad bioteknik, t.ex.gentekniken, hade ett mycket aktivt internationelltarbete på detta område. Jag framförde ocksåsynpunkten att patenträtten kanske inte är detlämpliga immaterialrättsliga skyddet för denna typav processer och produkter.Statsrådet tackade för synpunkterna och framfördeatt de skulle övervägas. Jag har inte märkt mycketav dessa överväganden. Det verkar inte ha blivitmycket av dem.Vad jag hade hoppats på för svar från regeringenvar ungefär att man skulle säga att patenträttenursprungligen är framvuxen för att skydda denenskilde uppfinnaren som gör en tekniskuppfinning, för att se till att ingen annan kommeroch tar den ekonomiska vinningen av det som hanhar uppfunnit. Det är i sig mycket osäkert om mankan betrakta gener, mikroorganismer ellergenetiskt förändrade växter som mänskligauppfinningar. Har människan uppfunnit generna?Nej, det har hon naturligtvis inte gjort.Jag tycker att det är med hjälp av bara skohorn somman nu försöker klämma in den avanceradebiotekniken i den tidigare existerande patenträtten.Man borde inte göra det, eftersom det i dettasammanhang handlar om kvalitativt nya processeroch produkter som vi har sett. Dåborde man också diskutera helt nya regelverk. Manmåste förstå att det kan behövas någon typ avimmaterialrättsligt skydd också kring denna typ avprocesser och produkter. Men det kan inte varakonstruerat som den tidigare patenträtten. Omman ser på relationerna mellan tredje världensländer och den industrialiserade världen blir detmycket tydligt.I ett land i har jordbrukare kanske genomårtusenden odlat olika växter och kommit fram tillatt vissa nyttoväxter passar i vissa områden. Dekanske tål torka eller har någon annan fördel.Sedan på 1980-talet kommer en forskare från någotindustrialiserat land och plockar med sig resultatetav årtusendens forskarmödor, kan man faktisktsäga, hem till sitt laboratorium och gör denna sistalilla konstruktion. Han lägger till det genetiskamanipulerandet. Är det då rimligt att ettvästerländskt företag sedan skall ta denekonomiska vinningen och säga att det haruppfunnit något?Självfallet borde man konstruera en sådanimmaterialrätt på ett sådant sätt att den ocksåinnebär att resurser förs över från denindustrialiserade världen till tredje världens länderför allt det arbete som dessa länder har lagt ned påatt se till att denna genetiska mångfald finns ochupprätthålls.Men på det traditionella västerländska sättet gårdet inte alls till på det sättet. Där är det storamultinationella företag som driver dessa processeri syfte att garantera sig framtida vinster ochutestänga konkurrens.Jag tycker att det vore rimligt om den svenskaregeringen aktivt tog upp dessa frågor och ställdesig på tredje världens länders sida. Det redovisas jui svaret hur många ser på dessa frågor.Men det sägs ingenting om hur den svenskaregeringen förhåller sig till dessaställningstaganden.Det är några av de synpunkter som jag hadehoppats att den nya regeringen, då den nu så tydligthar sagt att den vill ha en mer ansvarsfull hanteringav den avancerade biotekniken, skulle ha tagit uppoch fört fram i det internationella arbetet menockså i det nationella. Jag måste säga att det är medstor besvikelse som jag har tagit del av detta svar.Jag hoppas verkligen, liksom föregående talare, attden fortsatta debatten kan peka framåt ochklargöra en hel del av det som är dunkeltformulerat i svaret.Anf. 35 Statsrådet (-):Herr talman! Jag vill börja med att säga till LennartDaléus att jag naturligtvis delar hans uppfattning,att resultaten av om miljö ochutveckling, UNCED, som skall hållas i deJaneiro , kan få en mycket storbetydelse för jordens miljö.Det är riktigt att de immaterialrättsliga frågornaberörs av detta arbete, särskilt av förhandlingarnaom en konvention om biologisk mångfald. Mensåvitt jag känner till diskuteras i detta sammanhanginte de frågor som tar upp i sininterpellation.Jag har naturligtvis samma åsikt som BarbroWesterholm, när hon talar om vikten av biologiskmångfald. Det är någonting som kommer att tasupp på den här konferensen. Jag kan instämma ihennes inställning, att det behövs klarare reglermed hänsyn till u-länderna.Jag vill påminna både och , vilket egentligen skulle vara onödigt,eftersom de båda sitter i genteknikberedningen,om att vi har en utredning som arbetar med de härfrågorna och som skall vara färdig inom cirka etthalvår.