prot · GE0993 · 1991-04-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:93Fredagen den 12 aprilKl. 9.00--11.441 § Val av ytterligare suppleant ijordbruksutskottetFöretogs val av en suppleant i jordbruksutskottet.I överensstämmelse med förslag frånvalberedningen valdes tillsuppleant i jordbruksutskottetMaggi ()2 § Handelspolitisk debattAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! Utvecklingen i vår nära omvärld gårnu mycket snabbt. EES-förhandlingarna mellanEG och EFTA är inne i ett avgörande skede. InomEG fördjupas samarbetet. I Öst- ochCentraleuropa tas viktiga steg i riktning motdemokrati och marknadsekonomi.Den internationella scenen rymmer ocksåosäkerhetsmoment och oroande drag.Världshandelns tillväxt försvagades påtagligt förraåret. Till detta kommer att GATT-förhandlingarna,den s.k. Uruguay-rundan, inte kunde slutföras somplanerat . Detta var en signalsom världsekonomin borde ha besparats. Den hadebehövt ett framgångsrikt slutförande av rundan.Under andra halvåret 1990 bröts en lång periodmed stabil och hög tillväxt i OECD-området.Början av detta år har präglats av en fortsatt svagutveckling.Den vikande internationella konjunkturen har fåttåterverkningar också för . Omslaget frånöverhettning till ett kraftigt försvagat efterfrågelägehar kommit snabbt. För utrikeshandeln hartillväxten dämpats betydligt på både export- ochimportsidan.Förra året var de svenska exportföretagensandelsförluster på världsmarknaden fortfarandestora. De löneavtal som slutits på stora delar avden svenska arbetsmarknaden, liksom en radikaldämpning av prisstegringstakten ,innebär att konkurrenskraften för svensk industriförbättras.Förutsättningarna har därmed skapats för envändning uppåt av aktiviteten i den svenskaekonomin. kan vändpunktenkomma för industrin, och 1992 bli avåterhämtning.Under andra hälften av 1991 väntas enåterhämtning i konjunkturen på för viktigamarknader. Det bidrar ytterligare till att svenskexport kan få ett uppsving nästa år.Herr talman! 1990 skulle ha blivit ett avgörande årför det multilaterala handelssystemets framtid.Uruguay-rundan inom ramen för skulle haavslutats med ett ministermöte i i decemberoch resulterat i förstärkta handelsregler och friarehandelsflöden långt i på 2000-talet.Ministermötet ägde rum som planerat -- menrundan avslutades inte i . Positionerna iframför allt jordbruksfrågan, där EG stod motUSA och ett antal andra jordbruksexportörer, varför låsta för att parterna skulle kunnakompromissa. vill jag understryka attmotsättningarna var stora även på andra viktigaförhandlingsområden. Klyftan mellan retorik ochvad som realistiskt kunde uppnås var för stor.Uruguay-rundans fortsättning är för närvarandeoklar. återupptogs visserligenförhandlingarna i på den grundval somuppnåtts vid , men förhandlingarnaförs endast på teknisk nivå. Skäletär att senast måste fåett förnyat bemyndigande från den amerikanskakongressen för att kunna förhandla fram avtal somsedan inte kan ändras under utskottsbehandlingen.Vi utgår ifrån att USAs president får ett sådantbemyndigande, som i så fall gäller t.o.m. maj 1993.Enligt svensk uppfattning måste Uruguay-rundanemellertid avslutas än så, helstredan i år. De resultat som uppnåtts i rundanfår inte gå förlorade. Att förhandla i långbänkinnebär påtagliga risker för att hela processen fallersönder. Det finns redan oroande tecken på attUSAs intresse för bilaterala uppgörelser vid sidanav ökar.Sverige är en handelsberoende nation. Vårhandelspolitik måste främja våra relationer till alladelar av världen. Därför är Uruguay-rundan såviktig för oss. Utan ett starkt har små ländersvårt att hävda sina handelspolitiska intressen.Förstärkta och utvidgade GATT-regler är ocksåviktiga för att förhindra att de regionalaliberaliseringsprocesserna inom och utom Europablir exklusiva och inåtvända.Alla handelsnationer måste nu ta sitt ansvar för attUruguay-rundan genomförs. Vad som framför alltkrävs är ett aktivt ledarskap och en klar och stramtidtabell för de insatser som krävs för att ro rundani hamn. Retorik och orealistiska förväntningar fårkastas över bord. ambition är att detslutliga resultatet av GATT-förhandlingarna skallkunna skrivas under före utgången av innevarandeår.På det multilaterala handelsområdet vill jag ocksånämna konferens för handeloch utveckling, , som kommer att ha sittåttonde möte i början av nästa år.Olikheterna mellan länderna i u-landsgruppen är större . Deras utveckling varieraröver hela skalan från stark ekonomisk tillväxt tillstagnation. Detta innebär att lösningarna påländernas problem är olika. kommer säkert att präglas av dettaförhållande.En av de viktigaste förutsättningarna för utveckling är att de kan delta aktivt i deninternationella handeln. Godaavsättningsmöjligheter för deras exportprodukter,på i-landsmarknaderna såväl som inom den egnagruppen, är en nödvändighet. Vi söker bidra tilldetta genom att öppna vår egen marknad.Ett exempel på det är avvecklingen av de svenskatekorestriktionerna . Som en följd avtidigare ställningstaganden från harregeringen sagt upp de 15 bilateralabegränsningsavtalen under multifiberavtalet tilldetta datum.Herr talman! Miljöfrågornas växande betydelse haruppmärksammats på de flesta områden, ävenhandelspolitikens. De ökade miljöambitionernavärlden över kommer i ökad grad att resultera iåtgärder som påverkar handeln över gränserna.I dag finns det en del frågetecken kring på vilketsätt och i vilken omfattning de multilateralahandelsreglerna är tillämpliga på olika typer avmiljöåtgärder. Dessa frågetecken bör rätas ut föratt undvika osäkerhet och ett sannolikt växandeantal svårlösta handelstvister.Sverige har drivit på för att frågan om handel ochmiljö skall diskuteras internationellt. Gemensamtmed övriga EFTA-länder har vi föreslagit att fråganskall tas upp till behandling i . Syftet är attundersöka hur handelsreglerna skall kunnaförstärkas eller kompletteras för att ta hänsyn tillmiljöfrågornas växande betydelse. Förslaget harmött ett mycket positivt gensvar på många håll menockså stor tveksamhet från framför allt u-länder.Detta ökar vikten av att upprätthålla en dialog ommiljöfrågorna i andra fora. har väckt frågani , där ett viktigt analysarbete nu inletts.UNCTAD kommer att kunna spela en liknande rollför möjligheten till en dialog med . Ävenhär har tagit initiativ till att få upp frågan pådagordningen.Herr talman! Den tid som gått sedan förra åretshandelspolitiska debatt har på flera områdenmedfört avgörande förändringar för Europa.EG har i högt tempo fortsatt sitt arbete för attfullborda den inre marknaden från den 1 januari1993. De två regeringskonferenserna om denpolitiska unionen och den ekonomiska ochmonetära unionen har inletts.Den 20 juni inledde EFTA-länderna och EGde formella förhandlingarna om att upprätta etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde -- EES.Det gemensamma målet är att förhandlingarnaskall slutföras och att EES-avtaletskall träda i kraft den 1 januari 1993.Syftet är att bredda och fördjupa detVästeuropeiska samarbetet på en rad olikasamhällsområden. Ett kommer inte baraatt gagna de västeuropeiska länderna. Det skaparockså förutsättningar för ett vidgat ekonomiskt,politiskt och kulturellt samarbete mellan allaEuropas stater. Länderna i Central- och Östeuropasöker nu ett närmare samarbete med Västeuropa.Ministermötet mellan EFTA och EG den 19december 1990 blev en klar framgång. Ministrarnakunde enas om riktlinjer för de fortsattaförhandlingarna. Resultatet skapade godaförutsättningar för att förhandlingarna skullekunna föras vidare på ett konstruktivt sätt. Så harockså skett.Vid det informella ministermötet den 1--i årbekräftades att EFTA-kretsen alltjämt står samladinför det fortsatta arbetet.Som jag redogjort för här i kammarenåterstår känsliga förhandlingar på några områden.Stora arbetsinsatser av alla berörda parter kommeratt krävas om tidtabellen skall kunna hållas. BådeEFTA-länderna och EG har dock bekräftat sinföresats att avsluta EES-förhandlingarna tillsommaren.Den europeiska arkitekturen förändras snabbt. Vilever i en helt annan omvärld än för bara etteller . Därmed har ocksåförutsättningarna för svenskt medlemskap i . Frågan om vårt deltagande iEuropaintegrationen är ett av våra viktigastepolitiska avgöranden . Det ärdärför glädjande att det råder en mycket bredenighet i om målen och riktlinjerna förSveriges fortsatta agerande.I sitt beslut uttalade sigriksdagen för ett svenskt medlemskap i medbibehållen neutralitetspolitik. Det bedömdessannolikt att en svensk ansökan skulle kunnalämnas in . Detta är också regeringensavsikt. Parallellt med de intensiva EES-förhandlingarna har regeringen därför inlettförberedelserna för en sådan ansökan. Bl.a.analyserar vi nu konsekvenserna på olika områdenav ett svenskt medlemsskap i EG. Resultatetkommer att redovisas i sommar.I dagsläget är dock arbetet med att slutföra EES-förhandlingarna vår första prioritet. Det föreliggeringet motsatsförhållande mellan ett ochen medlemskapsansökan. I det kortaperspektivet finns inget alternativ till ett EES-avtal.Därigenom etableras en högre nivå av samverkanmellan EFTA-länderna och EG. I ett längreperspektiv kan ett ses som ett steg påvägen i strävan mot medlemskap.Herr talman! Länderna i Central- och Östeuropagenomgår nu en nödvändig omställningsprocessmot marknadsekonomi som kommer att ta lång tid.Framstegen i de ekonomiska reformprogrammenär högst varierande. Industriproduktionen sjunkeroch inflationstakten är hög. På kort sikt kommerimportefterfrågan i dessa länder att vara lågsamtidigt som de utländska investeringarna ärbegränsade. På är det dock sannolikt attinvesteringarna liksom handeln kommer att öka.Rekonstruktionen av de tidigare planekonomiernakommer att kräva omfattande insatser under enföljd av år. Vad gäller de svenska insatserna har dets.k. miljard-programmet, som avser entreårsperiod, börjat genomföras. Därutöver harytterligare medel avsatts för den nya europeiskautvecklingsbanken liksom för finansiellt stöd tillTjeckoslovakien och inom ramen för G 24,där deltar aktivt. OECD-ländernasstödinsatser inom G 24 spelar en viktig roll vadgäller kompletterande finansiellt stöd tillreformländerna utöver vad exempelvisInternationella valutafonden och Världsbankenkan ställa upp med.Polen, och har klartuttryckt sin önskan om ett närmare samarbete medOECD som kan leda till medlemskap iorganisationen. För att tillmötesgå dessa önskemålhar ett särskilt program antagits för östländer somtar snabba steg mot marknadsekonomi ochdemokrati.Åtgärder på det handelspolitiska området spelarockså en viktig roll för att underlättaförändringsprocessen. Investeringsskyddsavtal harhittills ingåtts med , och Ungern.Ett avtal med har undertecknatsmen ännu inte trätt i kraft. Förhandlingar omliknande avtal med andra länder i området pågår.Exportkreditnämnden kan genom att lyfta av en delav företagens risker bidra till att möjliggörafinansiering av projekt och investeringar. Nämndenhar infört vissa förändringar i sittinvesteringsgarantisystem för Central- ochÖsteuropa genom att s.k. systemskiftesrisker nukan täckas.Förhandlingar om frihandelsavtal förs mellanEFTA-länderna och , ,och inom ramen för desamarbetsdeklarationer som tecknats med dessaländer. Avsikten är att avtalen om möjligt skallkunna träda 1992.Den europeiska utvecklingen har också präglat detnordiska samarbetet . har inlett en genomgång av vilkafrågor som kommer att aktualisera idet nordiska samarbetet --93,då avtalet väntas träda i kraft.Samtidigt har ökande uppmärksamhet ägnats åtvilken roll det nordiska samarbetet kan ha iförhållande till utvecklingen i Central- ochÖsteuropa. antog ettarbetsprogram för insatser i samtCentral- och . Detta omfattar bl.a.inrättande av nordiska informationskontor iTallinn, och och en stipendieordningför studerande från Baltikum.Herr talman! stora betydelse för Sverigesutrikeshandel är uppenbar. Det västeuropeiskafrihandelsområdet utvecklar sig till en jättelik''hemmamarknad'' för svenska företag. Sverigemåste dock öka exportansträngningarna också påövriga marknader.Det för svensk utrikeshandel viktigaste landetutanför är . av Sverigesexport går till , vilket är vida mer än för någotannat utomeuropeiskt land.Den amerikanska marknaden präglas generellt avöppenhet, även om vissa sektorer såsom textil ochstål är starkt skyddade.På svensk begäran har den antidumpningstull somUSA infört mot vissa stålprodukter från Sandvikundersökts av en expertpanel inom . anmodades avskaffa dennaextratull och betala tillbaka redan inbetald tull tillSandvik. Panelrapporten har ännu inte kunnatantas av på grund av USAs motstånd.Vi utgår emellertid från att kommer atttillämpa panelen rekommendationer. Om ilängden skall bevara sin trovärdighet måste dessmaskineri för tvistelösning respekteras också av destora handelsnationerna.Intresset för regional ekonomisk integration ökaräven i . President har aviserat attförhandlingar med om ett nordamerikansktfrihandelsområde snart skall inledas. I dessakommer även , som redan har ettomfattande frihandelsavtal med , att delta.Presidenten har också initierat det s.k. ''Enterprisefor the '', som ytterst syftar till att görahela den västra hemisfären till ettfrihandelsområde. Vi har med tillfredsställelsenoterat de amerikanska försäkringarna att ettsådant frihandelsområde kommer att vara öppetmot omvärlden.Stillahavsasien är den region i världen som i dagkan uppvisa den utan jämförelse snabbasteekonomiska tillväxten.Japan, som är det ekonomiska och finansiellacentret i området, är efter världensstörsta ekonomi. Den svenska exporten till mycket positivt och svarar för en stadigtökande andel av totalexport. Till dettabidrar svenska ansträngningar såväl somimportstimulerande åtgärder från japansk sida.Vi ser gärna att förbindelserna med ökaröver ett bredare fält. Regeringen har bl.a. avsattmedel till stöd för bildandet av ett forskningsinstitutmed särskild inriktning på japansk ekonomi.I regeringens tillväxtproposition föreslår vi att 7milj.kr. nästa budgetår skall anslås till ett särskiltprogram som syftar till att stimulera japanskaföretag att investera i . Avsikten är att dettabelopp skall bli ett årligt anslag.De dynamiska ekonomierna i uppvisarmycket höga siffror vad gäller tillväxt,produktivitet, investeringar och handel. Så tillexempel har , , Sydkoreasoch sammanlagda andel av världsexportenav industrivaror fördubblats från under1980-talet.Dessa ekonomiers närmande till och kontaktermed är ett uttryck för attde närmar sig i-ländernas marknadsekonomiskasystem och öppna handelspolitik.Vi ser det som naturligt att dessa länder intar enplats i det handelspolitiska samarbetet sommotsvarar deras ställning i världsekonomin.Herr talman! Situationen i hardominerats av händelserna i samband med Iraksinvasion av . varett av de första länderna som införde ekonomiskasanktioner mot och det av ockuperadeKuwait.Sedan regeringen hävt embargot mot den 7mars 1991 har förutsättningar skapats för ett aktivtsvenskt deltagande i återuppbyggnaden av dettaland.På det handelspolitiska området har EFTA-länderna inlett förhandlingar med om ettfrihandelsavtal. På samma sätt kommer Sverigetillsammans med övriga EFTA-länder att inledaförhandlingar om ett frihandelsavtal med Israel.Detta skall inkludera en överenskommelse omlämpliga arrangemang för direkthandel med deockuperade palestinska områdena.Vidare följer vi noga utvecklingen inom . En viktig fråga är i vilkenutsträckning nu kommer att integreras isamarbetet inom GCC, som förmodas komma attspela en viktigare handelspolitisk roll i framtiden.Ytterligare en region som står inför storaförändringar är södra . Vi har kunnatkonstatera betydande politiska förändringar iSydafrika. Trots alla problem ser det det ut som omvägen för förhandlingar om en ny författning liggeröppen. Den här utvecklingen kan ha en avgörandebetydelse för den politiska och ekonomiskautvecklingen i hela regionen.Det rör sig om en del av världen där har ettmycket gott anseende och en betydande närvaro --inte minst genom vårt långvariga och omfattandebiståndssamarbete med frontstaterna, SADCC,och befrielserörelserna. Jag tror att vi här står införstora nya samarbetsmöjligheter på litet sikt. Detgäller inte minst på handelsområdet.Den tidpunkt då vi måste ta upp sanktionerna motSydafrika till prövning närmar sig. hardock ännu inte nått det stadium där förändringarnakan betecknas som djupgående och oåterkalleliga.Innan det sydafrikanska parlamentet infriatpresident de Klerks åtagande att avskaffaapartheidlagarna och regeringundanröjt alla återstående hinder förförhandlingar, är vi inte beredda att upphävahandelssanktionerna.Herr talman! Statens stöd till de svenska företagensexportsatsningar i olika länder och regioner måstefortlöpande ses över så att det blir så effektivt sommöjligt, både vad gäller kostnader och resultat.Betänkandet från exportfrämjandeutredningen --Statens roll vid främjande av export -- är just nu utepå remiss. Remisstiden går ut . Jagräknar med att regeringen återkommer med förslagi frågan till vårriksdagen. Det blir då tillfälle attingående debattera mål och motiv för det statligastödet till exportråd. Redan nu vill jagemellertid slå fast att det samarbete som äger rummellan staten och näringslivet i ärmycket värdefullt.Herr talman! Två frågor står i centrum för densvenska handelspolitiken under det kommandeåret. Den ena gäller Uruguayrundan som måstebringas till ett lyckosamt slut. kommer attaktivt arbeta för detta.Den andra frågan gäller vår plats i . Sverigebör aktivt delta i att skapa ett nytt . Sverigehar mycket att bidra med i det vidgadeinternationella samarbete som växer fram. Påmånga områden kan EG bli det nav kring vilket ettvidare europeiskt samarbete kretsar. Det är i detperspektivet som vi nu bereder oss att ansöka ommedlemskap i medlem i EG kan vimedverka till att bygga framtidens Europa.Anf. 2 ():Herr talman! Jag skulle vilja börjadetta inlägg med att visa upp litet dåligt humör. Detär sorgligt att denna viktiga debatt förs enplenumfri fredag. Handelspolitiken innehållerviktiga frågor. I den tid vi nu lever framträderhandelspolitiken som ett väsentligt politikområde.Det är sorgligt att behöva stå inför en tomkammare -- jag tackar de kollegor som är här -- ochdebattera denna viktiga del av vår politik.Det är naturligtvis särskilt olyckligt attstatsministern och partiledarna överlägger iden närbesläktade frågan ommedlemskapsansökan till EG. Det kommer på sittsätt att negativt påverka den uppmärksamhet vårdebatt får här.Jag övergår nu till något mer positivt. Jag vill tackaför ett mycket bra inlägg av statsrådet, sominnehåller precis en så bred redovisning av densvenska handelspolitiken som en handelsdebattskall göra. Vi har under de senarehandelsdebatterna hamnat i en EG-debatt, och detkänns befriande att nu få syssla med litet annat. Detfinns verkligen mycket väsentliga frågor vid sidanav EG-debatten. Jag återkommer till den debattenoch dess handelspolitiska implikationer.Statsrådet gör en alldeles riktig disposition av sittinlägg, och hon ägnar stort utrymme åt att förstmarkera position då det gäller den globala regimenför vår internationella handel.Bretton Woods-överenskommelsen från 1943måste bli färdig. Den internationellahandelsorganisationen fick aldrig bli till ochersattes av den långt svagare GATT-överenskommelsen. Det är naturligtvis en mycketangelägen strävan för världens politiker som sysslarmed handelspolitiska frågor att föra fråndess nuvarande uppbyggnad fram till en verkliginternationell organisation med en verkligjurisdiktion.Den situation som råder i antidumpningsärendetangående vissa stålprodukter, som statsrådetpåpekar, är alldeles oacceptabel. En enskild nationskall inte få blockera genomförandet av deninternationella reglering som vi alla har åtagit ossatt leva efter. Det finns emellertid i GATT-perspektivet en del signaler som beskrivs ideklarationen på ett delvis aningslöst sätt.Dessutom saknas en viktig frågeställning. Jagtänker på den regionalisering som är en uppenbartrend i världshandeln. Regionaliseringen sker inomramen för GATT-stadgans medgivande omfrihandelsområden och tullunioner. Men den utgörlikafullt ett mycket farligt tecken som skulle kunnabereda marken för en uppdelning avvärldsmarknaden i världsmarknadenshandelsmönster.USAs hållning under Uruguay-rundan var en av dekrafter som spräckte resultatet. harnaturligtvis varit berett på att dessalångtgående krav på jordbruksområdet inte skullemötas av övriga förhandlingsparter. Det finnsdärför en påtaglig risk att USAs regionaliseradehandelspolitiska manövrar inrymmer en beredelseför ett nederlag för och en återgång till enprotektionistisk USA-politik som baserar sintillväxtkraft på regional handel. Det finnsuttalanden i deklarationen vari statsrådetregistrerar att lämnat förklaringar om att maninte avser att gå den regionaliserade vägen. Jag villgärna att handelsministern tar upp denna tråd ochhär debatterar frågan om vad man kan göraför att verkligen utöva kraftfulla påtryckningar moten sådan regionalisering från USAs sida.Samtidigt skall det registreras att USAs tilltänktaförhandlingar om frihandelsavtal med Mexicoinrymmer kanske en händelse av större politiskbetydelse än vi här i riktigt förstår. Gränsenmellan och har länge varit enkrutladdning som skulle kunna leda till explosioner.Det är en hälsobringande gärning att få knyta dessaländer samman med ett frihandelsavtal. Men däriryms en fara.Det finns en fråga där jag saknar uttalande vadavser den globala handelsregimen. Det gäller deproblem som världens nationer har kämpat medoch kommer att nödgas att kämpa med undermånga år, nämligen skuldkrisen. Det måste varauppenbart att skuldkrisen kommer att krävastatliga insatser för att kunna avvecklas. På någotsätt och i något forum måste världensindustriländer samlas kring en överläggning om hurskuldkrisen skall avvecklas. Det gäller både densom hanteras i och som framför alltberör de statliga finansieringsinsatserna, mengivetvis också den som hanteras av den s.k.London-klubben och som berör finansiellainstitutioner i framför allt USAs bankvärld.Om problemet kring USAs finansiella marknaderskall bestå kommer osäkerheten om världensekonomiska utveckling också att bestå. Det ärdärför ett stort politiskt ansvar för industriländernaatt ta itu med skuldkrisproblemen på allvar. Jagemotser statsrådets kommentar och synpunkter påhur problemet kan angripas.För att fullfölja tankarna kring regionaliseringenoch regionernas utveckling i världshandeln, vill jagta upp tre särskilda synpunkter. Statsrådet nämneralla tre, men på ett annat sätt än vad jag hade väntatmig.Statsrådet påpekar enastående tillväxti handelshänseende och ekonomisk styrka. Honsäger med glädje att dessa länder närmar sigOECD-juridiken och OECD-kretsen. Men, här iSverige har vi en attityd till en av våra främstahandelspartner , som är förnedrande. Jagskulle vilja att statsrådet förklarade att denförestående resan till för är den enda åtgärden som avser attgenomföra för att ge den ställning Taiwanförtjänar i vårt land. Jag vill påpeka att landetsrepresentationskontor i inte har fått intanågon form av internationell eller diplomatiskstatus. Dess tjänstemän arbetar med vanliga kortauppehållstillstånd. Regeringen har varitutomordentligt föraktfull mot behov avofficiella handelskontakter på en anständig nivå.Jag vill gärna att statsrådet kommenterar fråganoch anger en linje som regeringen avser att följa.Det andra delen i det sydostasiatiska blocket ärJapan, som är motorn i hela utvecklingen och somär den stora starka parten där. uppvaktas nuav staten med olika former av insatser à 7 milj.kr.om året -- det går att läsa i deklarationen.Regeringen försummar att inse att det inte ärreklaminsatser i som är avgörande förintresset hos japanska investerare. Det ärnaturligtvis investeringsmiljön i . Sverigehar i många hänseenden ett bra läge i . Vihar också utomordentligt goda handelsförbindelsermed vår omvärld. Men vi förmår för närvarandeinte att attrahera utländska investerare -- i allrahögsta grad inte japanska investerare. Frågan ärom inte regeringen skulle spara de 7 milj.kr.