prot · GF0944 · 1991-12-12 00:00:00 — De stora kedjorna kommerkanske att förmärka sina varor innan de skickar utdem till handeln. Det kommer att bli en mycket storförsämring av den fria konkurrensen. Jag kan inteförstå att det går ihop med Ny Demokratisbudskap. Det gör det i alla fall inte som jag haruppfattat det.Det här är ett mycket viktigt ställningstagande, envattendelare egentligen. Man kan aldrig kommaifrån att de butiker som kommer att gynnas av dethär förslaget är stormarknader, som slipper ifrånartikelprismärkningen därför att de exponerar sinavaror i lastpallar och bara behöver sätta en prislapppå väggen ovanför lastpallen.Jag förstår att månar om enhonom närstående stormarknadshandlare. Förhonom och för andra stormarknader kommer dethär att innebära konkurrensfördelar. Men förglesbygdsbutikerna kommer det att innebära enförsämring.Anf. 96 (nyd):Herr talman! Jag har inga särskilda förbindelsermed några stormarknader. Om tror attBert i sitter på dessa stormarknaderhar hon också fel.Här har talats om äpplen, päron, vattendelare ochallt vad det är. Vi i Ny Demokrati vet mycket välvar vi står i den här frågan. Dessutom vet vi hurkonkurrens går till ute i verkligheten. Trycket har iden här frågan kommit från de stora elefanterna,från stormarknaderna. Det är ICA,och andra som har varit på er,och det har ni fallit för. Vi har varit med ochförhandlat förr -- vi faller inte så lätt för derasargument.Det är underbart att man talar om att butikerna iglesbygden faller på det här. Är det någonting somkännetecknar glesbygden är det väl att där inte ärfullt med folk. Det betyder att man har ganska gottom tid att märka varorna -- det kostar då inte ettöre att märka varorna. Det är en otroligt märkligargumentation man för.Jag vågar inte överlåta till i attframföra vårt yrkande; jag glömde det när jag höllmitt anförande. Jag yrkar alltså bifall till utskottetshemställan.Anf. 97 PER STENMARCK (m) replik:Herr talman! Priset är mycket viktigt för den sombetalar det, säger . Det är precisdet som det här gäller. Obligatorisk prisinformationinskriven i lagen höjer priset. Det är ett faktum somdet bara är att konstatera. Jag konstaterar också attIan inte heller har förnekat det.Jag lyssnade faktiskt till i går häri kammaren -- det kanske förvånar honom. Hansade då att vi här i alltid väljer det bästaförslaget, varifrån det än kommer. Visserligenförklarade sedan att vad handittills hade sagt var ironiskt, ett tillägg som hansade sig göra för att inte framstå som politiskt naiv,hur nu någon skulle kunna anklaga IanWachtmeister för något sådant.Men låt oss låtsas att han menade allvar. Man kandå undra: Är verkligen det bästa för svenska folketatt införa en lag som höjer priser på praktiskt tagetvarje vara i livsmedelsaffärerna, när densammanlagda kostnaden enligt vad vi vet ärbortemot , och när det enligt vad viockså vet alltid är konsumenterna som får betala?Är verkligen det bästa för svenska folket att låsafast detta i en lag och stoppa vidare utveckling närdet gäller prisinformationen?Frågan kan faktiskt ställas: Skulle IanWachtmeister kunna tänka sig att göra detta pånågot annat område? Jag tror det knappast. Är detverkligen en lag som är nödvändig? Är inte det hären sådan lag som före valet, närhan reste land och rike runt, förklarade varonödig -- det var då ingen måtta på det antal lagarsom skulle avskaffas.Här har vi ett första exempel på en lag som faktisktkan avskaffas. Då lever Ny Demokrati inte upp tillvad man sagt. Men är det ju inte längre''före valet'' utan två och en halv månad efter valet,och då gäller uppenbarligen något helt annat.Anf. 98 (nyd)replik:Herr talman! Fri konkurrens är det bästa sättet attsänka priset, . Det är det vi villåstadkomma. Vi har inte fri konkurrens på det härområdet -- kom inte och säg det! Däremot kan viförsöka tvinga fram det, och det skall vi också göra.Det kommer vi att göra på annat sätt, och detärendet kommer också att behandlas här ikammaren.I den här frågan gäller det att ge konsumenterna devapen man kan ge dem: att se vad priset är, atthemma kunna jämföra priserna. Det kostar 0,3 %eller någonting sådant, men det kan ge betydligtstörre effekt. Vi har själva gjort undersökningar --det kommer ni alldeles strax att få se flera bevis på.På ett ställe hade fyra av fem varor som stod påhyllorna och inte var prismärkta ett annat pris ikassan än det som angavs på hyllorna. Det här ären jätteaffär, och jag kan lova att vi skall hållatummen på ögat på de berörda. Vi går med på attprismärkningen avskaffas den dag då det är frikonkurrens, men det är det ännu inte, och det vetni alla. Om det vore så, då skulle vi inte ha världenshögsta priser på detta område. Det är dessa högapriser som vi vill komma åt.När vi under valrörelsen åkte land och rike runtförklarade vi att vi skulle jobba för folks bästa ochse till att de fick någonting för sina pengar. Vad vinu gör är precis i stil med vad vi sade då. Ni tycksfalla för det storfinansiella resonemanget, och detär ju kul. Vi, som har varit med förut, vet hur mantänker i de lägren.Anf. 99 PER STENMARCK (m) replik:Herr talman! Vi brukar anklagas för samröre medstorfinansen från helt andra håll, men det ärintressant att höra samma anklagelse från IanWachtmeister.Ian efterlyser äkta konkurrens, ochen sådan finns helt riktigt inte . Just därförskall vi nu ta ett första steg i rätt riktning, men detär uppenbarligen inte Ny Demokrati beredd attgöra.I sin motion har Ny Demokrati gjort en kopplingmellan prisinformationslagen och en nödvändigförändring av . Båda lagarnaskall förändras, säger man, och det liggernaturligtvis mycket i det. Vi är överens om att bådalagarna är felaktiga, onödiga och behöver ändras.Regeringen har också föreslagit förändringar idessa lagar. Det skall inte längre vara möjligt i enkommun att förhindra nyetablering avlivsmedelsaffärer. Konkurrensen måste öka.Att detta är något som regeringen önskar har denvisat i ord och handling på åtminstone tre olika sätt.Det första sättet var att i regeringsförklaringen den4 oktober ge klart uttryck för detta. Det andrasättet var att förklara att man kommer att läggafram förslag om en skärpt konkurrenslagstiftning.Det kommer att ske . Dettredje sättet var att som ett av sina absolut förstaförslag förelägga ett förslag om att plan-och bygglagen skulle förändras i syfte att uppnå ensådan etableringsfrihet. Det fjärde sättet arbetarbostadsutskottet med. Där har mandragit slutsatsen att den föreslagna förändringen avPBL inte är tillräcklig, och därför skärper manlagen.Ny Demokrati har sagt att det också måste finnasen tidsmässig koppling mellan de bådalagförslagen. Så blir det också. Den förändring avPBL som föreslås är avsedd att träda i kraft den 1mars 1992. Prisinformationslagen skall träda i kraftden . Det är alltså bara att konstateraatt Ny Demokratis önskemål i motionen medanledning av PBL blir uppfyllda. Därmed finns detskäl att i realiteten leva upp till den koppling somni själva har pekat ut mellan prisinformationslagenoch plan- och bygglagen.Anf. 100 (nyd)replik:Herr talman! Jag har inte påstått att det är någotfel med att ha samröre med storfinansen, PerStenmarck. Däremot är det naivt att gå på deargument som används där. Det är nämligen intestorfinansens representanter som har valt er tilldenna riksdag, utan det är en stor mängd väljaresom inte tillhör storfinansen. Det är dessa väljaresintressen som vi är utsedda att bevaka. Det gör vi iNy Demokrati på det sätt som jag har beskrivit.Det är bra att det sker en förändring av plan- ochbygglagen. Det har gjorts nya skrivningar i denlagen för att göra den bättre. Det har sagts att dennuvarande lagen är bra, men när vi tryckte på ochsade att det måste ske förändringar i lagen, så fannman att det faktiskt gick att skriva om lagen så attden nästan blev användbar. Man började såledesskriva om lagen och ville att vi i gengäld skulleändra vår uppfattning i fråga om prismärkningen.Men vi är inte så naiva att vi går på detta. Det finnsen stor elefant som vi måste trampa på tårna riktigtordentligt och bryta sönder. Det är inte så enkelt attgöra det, men när det väl är gjort, då går vi med påatt ta bort prismärkningen. Då drar vi tillbaka vårayrkanden, och den här dagens debatt kan glömmas.Men det roliga, Per Stenmarck, är att prislapparnaändå kommer att finnas kvar.Tredje vice talmannen anmälde att Per Stenmarckanhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Vi kan inte beskylla herrWachtmeister för att vara konsekvent. Fullkonkurrens skall råda innan han går med på dettaförsta steg för att avreglera ett område. Hangömmer sig bakom konstaterandet att plan- ochbygglagen inte riktigt räcker till. HerrWachtmeister vet mycket väl att ändringarna i plan-och bygglagen kommer att träda i kraft den 1februari 1992. Målsättningen är att konkurrensenskall fungera på ett bra sätt.Det är svårt att förstå hur Ny Demokrati skallkunna medverka till en ökad konkurrens och enavreglering utan att vara beredd att ändra i lagarinnan man vet hur de har fungerat på marknaden.Det är dags för Ny Demokrati att fundera över omdet inte är bättre att först fatta beslut om enlagändring och därefter se till effekterna påmarknaden. Om man inte tror på den ordningen,då kommer man aldrig att våga ta det första steget.Det är något som vi måste våga för att få fullkonkurrens på den svenska marknaden.Anf. 102 (nyd)replik:Herr talman! Om den plan- och bygglag somkommer visar sig vara så bra att den löser alla dessaproblem, då skall vi gärna ändra oss i fråga omprismärkningen. Jag tror tyvärr inte att detta blirfallet. Det förekommer nog så mycket mygel att dethela ändå inte kommer att fungera. De intressensom betjänas av det ni talar om är så starka att deär svåra att rå på. krävs att man hållertummen på ögat på de berörda; så enkelt är det.Resonemanget är praktiskt och konsekvent, ävenom många som har suttit här för länge inte kan följadet.Anf. 103 ()replik:Herr talman! Kommer ni även i fortsättningen,, att hålla fast vid linjen att ingalagar skall ändras innan man har kunnat konstateraom de fungerar? Ni tycks vara beredda att motiveraden ena regleringen så länge den andra finns kvar.Om det är så, då får vi aldrig se det första steget tas,och vi lär heller aldrig få den konkurrens som vi jualla vill ha.Anf. 104 (nyd)replik:Herr talman! Givetvis kommer vi inte att göra pådet viset, något som jag tror att alla förstår. Jag harförsökt förklara att vi i detta fall har anledning attbefara att det inte räcker med de föreslagnaåtgärderna. Därför vill vi hålla kvar tummen påögat på de berörda.(forts. )AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.Muntliga frågor till statsrådStatsminister (), jordbruksministerKarl (), finansminister (), statsrådet () ochkommunikationsminister () hadeinfunnit sig i kammaren för att svara på muntligafrågor.Arbetslösheten m.m.Anf. 105 ():Herr talman! Arbetslösheten stiger, och ungdomaroch handikappade är särskilt hårt drabbade. Denkraftiga räntehöjningen kommer att leda tillytterligare arbetslöshet, oro och lidande.Barnfamiljerna är utsatta. Regeringen vill skjutaupp höjningen av barnbidraget, och karensdagarskall införas. Många människor runt om i landet harnog svårt att somna om natten på grund av denpressade situation man hamnat i.Jag vill fråga statsministern: Hur har statsministerndet själv med nattsömnen, när så många människorhar det besvärligt till följd av regeringens politik?Anf. 106 Statsminister ():Herr talman! Jag ber att få tacka för frågan. Detstår väl till med min nattsömn, och jag tackar föromsorgen på den punkten.Däremot delar jag till fullo oron över framför alltutvecklingen på arbetsmarknaden. Vi står mittuppe i en mycket allvarlig sysselsättningskris. Jagtillhör dem som har varnat för dennakris. Krisen är tyvärr resultatet av en ekonomiskpolitik som gick snett , av en påtagligkostnadskris i det svenska näringslivet och av en ien mindre behaglig situation framtvingadomfattande strukturomvandling.I detta läge bedriver regeringen en politik som delsgenom aktiva arbetsmarknadsinsatser syftar till attminska krisens sociala verkningar, dels -- och det ärviktigast -- syftar till att skapa förutsättningar förtillväxt, utveckling och företagande. Det är baradet som kan ge upphov till nya och riktiga jobb, ochdet är bara på det sättet som vi varaktigt kan lösakrisen.Anf. 107 ():Herr talman! Tack för svaret, statsministern!Vad gör regeringen och statsministern omarbetslösheten i skulle bli 7--,vilket är vad statsminister tror enligt en intervju i entysk tidning?Anf. 108 Statsminister ():Herr talman! Det beror litet på hur man räknar, omman räknar den öppna eller den totalaarbetslösheten. Det går att räkna på olika sätt, ochdet går att få fram siffror som är både lägre ochhögre än dem som frågeställaren angav.Den enda politik som är möjlig att föra är dels attmed en aktiv arbetsmarknadspolitik försökahantera den situation vi har -- detta är en kortsiktigåtgärd som är nödvändig och ofrånkomlig och vårskyldighet -- dels att på lång sikt se till att vi fårtillväxten tillbaka. har vi i svensk ekonomiingen tillväxt över huvud taget. Det är fråga om ennegativ BNP-tillväxt -- ett egenartat begrepp. Nästaår ser det ut att bli fråga om samma sak;produktionen faller.Detta är den uppdämdastrukturkrisen i svensk ekonomi och svensktnäringsliv. Den lovar vi inte -- den kan ingenregering lova -- att häva på någon vecka, någonmånad eller ens . Men med en långsiktigtriktig politik skall vi göra det.Jag vill sedan gärna lägga till att det finns enunderliggande styrka i det svenska samhället, isvensk teknologi, i svenskt företagande och i enbred politisk konsensus kring bl.a. denhårdvalutapolitik och deninflationsbekämpningspolitik som är nödvändig.Detta gör att vi har bättre förutsättningar än mångaandra länder att klara av situationen.Anf. 109 ():Herr talman! Har inte statsministern några beskedatt ge till de arbetslösa ungdomarna och derasoroliga anhöriga som kan lugna dem omarbetslösheten till följd av regeringens åtgärder blirännu högre?Anf. 110 Statsminister ():Herr talman! Arbetslösheten blir inte högre tillföljd av regeringens åtgärder. Den blir lägre tillföljd av regeringens arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Men den kommer av allt att döma att blihögre på grund av kostnadskrisen. Somfrågeställaren vet finns det de som har varnat för att den s.k. tredje vägensekonomiska politik förr eller senare leder ut överett stup, in i en vägg, eller hur det nu var enprominent socialdemokrat valde att formulera sig.Det är inte den nuvarande regeringen som harbörjat tala om ett stålbad för svensk ekonomi somen följd av den tredje vägens ekonomiska politiksmisslyckande, utan det var en finansminister i entidigare socialdemokratisk regering som myntadedet uttrycket.Riksbankens agerandeAnf. 111 ():Herr talman! Jag skulle vilja fråga finansministerWibble om hon anser att det finns ett element avpolitik i agerande när räntan nu höjdesmed eller när den höjdes i oktober1990. Eller är det en slump att det alltid uppstårvalutaströmmar och räntehöjningar som tvingarfram just de politiska beslut som riksbankschefenmycket starkt har förordat?Anf. 112 Finansminister ():Herr talman! Jag tror inte på den typ avkonspirationsteori som möjligengör sig till tolk för. Jag anser att skötersin uppgift, nämligen att se till att den svenskaväxelkursen hålls fast, på ett föredömligt sätt ochatt man använder de medel i fråga ompenningpolitik som är nödvändiga från tid tillannan. I det här fallet är det inte problemen i densvenska ekonomin som ligger bakom utan externafaktorer.Valutamarknaden m.m.Anf. 113 ():Herr talman! Jag vill vända mig till finansministernmed anledning av det som hände påvalutamarknaden . Innan jag ställermin fråga skulle jag vilja be om ett enkeltklarläggande. Anser finansministern att det finnsnågra som helst ekonomiska skäl till att omvärldenskall bedriva spekulation mot den svenska kronan?Ja eller nej?Anf. 114 Finansminister ():Herr talman! Svaret är nej.Anf. 115 ():Herr talman! Då vill jag ställa en fråga rörande densituation som har uppstått till följd avfinansministerns insatser. På två områden har detuppståt kriser och kaos. Det gällerbostadsbyggandet, och det gällervalutamarknaden. Min fråga är därför: Vilket ärnästa område som finansministern tänker ägnasamma uppmärksamhet som dessa?Anf. 116 Finansminister ():Herr talman! Låt mig först något kommenterafrågan. Vad gäller byggandet ser vi nu sviterna avden överhettning som den tidigare regeringenskapade. Vi har 20 000 tomma lägenheter, och detär nu fråga om en återgång till en mer normalverksamhet. Detta är i allt väsentligt en följd av denöverhettning som skapades och den bristfälligapolitik som fördes under tid.På valutamarknaden är problemen, somriksbankschefen har anfört, skapade av externasvårigheter, framför allt i men också i våromvärld i samband med en del oroligheter på definansiella marknaderna.Den politik regeringen bedriver går ut på att skapalångsiktiga förutsättningar för en växandeekonomi, som kan skapa jobb och stiganderealinkomster. Detta är en bra politik, och det ärden enda politik som kan ge en stigandelevnadsstandard åt medborgarna i Sverige.Anf. 117 ():Herr talman! Kan finansministern förklara varfördessa internationella omständigheter drabbadeSverige och den svenska minoritetsregeringen meninte ? Kan det vara så att den typ avbeskrivning av ekonomi somfinansministern har ägnat sig åt har skapatosäkerhet i omvärlden vad gäller fastheten i densvenska valutapolitiken?Anf. 118 Finansminister ():Herr talman! Det kan ha funnits någon osäkerhet,inte om regeringens förmåga eller ambition attdriva en bra politik, utan om riksdagensgodkännande av denna politik, i allt väsentligtberoende på oppositionens ställningstagande.Får jag sedan påminna om att de grundläggandeförutsättningarna, t.ex. de negativabytesbalanssiffror som har haft under långtid, är en följd av den politik som den tidigareregeringen har drivit, under stark kritik från bl.a.folkpartiet liberalerna och de andra i regeringeningående partierna. Därtill kommer att AllanLarsson sitter i riksbanksfullmäktige och bör varaväl medveten om vilka faktorer som ochdess fullmäktige själva har anfört för agerandet ifråga om räntan.Möjligen kan man också tillägga att har släppt ner bankerna på ett lägre trappsteg ifråga om dagslåneräntan, så det har skett enbetydande återgång. Operationen har varit ganskaframgångsrik, för att säga sanningen.FolkpensionernaAnf. 119 (nyd):Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern. Om Ny Demokrati skulle föreslå ettpraktiskt och rättvist system för att höja de s.k.fattigpensionärernas villkor upp överexistensminimum, är då regeringen beredd attinföra ett sådant system ? Detär nämligen ganska oanständigt att skicka gamlamänniskor till ''socialen'' i sådana här frågor och attge dem en utredning i julklapp. Är det i så fallsannolikt att regeringen klarar en så svår och storutgift utan att de omtalade räntechockerna ochdevalveringsryktena uppstår?Anf. 120 Statsminister ():Herr talman! Får jag först säga att det icke finnsnågra spekulationer om ändringar i den svenskavalutapolitiken. Det är viktigt att klargöra densaken. Det bör nog vara klart för kammarensledamöter, och en viss aktsamhet i ordvalet på denpunkten skulle inte vara opassande.Ian frågar sedan om vi är beredda attinföra ett förslag som är praktiskt och rättvist senastden . Vi är redo att genomföra mycket som ärpraktiskt och rättvist både från och frånden eller 1993. Men vi måstesjälvfallet först ta reda på vad som är praktiskt,rättvist, lämpligt och möjligt att finansiera. Enregering kan inte skriva ut in blanko-checkar i detekonomiska läge som är. Det är knapphetenskalla stjärna som lyser över de offentligafinanserna.Det skall då också sägas att vi har inlett ett arbetemed att titta just på de problem som IanWachtmeister tar upp och som vi diskuterade ivalrörelsen. Det är många, inte minstensamstående pensionärer, som har råkat illa utunder senare år, som har en trängd ekonomisksituation och för vilka det alldeles säkert kommeratt vara nödvändigt att göra speciella insatser.Detta tittar på just , och detkommer förslag från regeringens sida på denpunkten.Jordbruket i NorrlandAnf. 121 ():Herr talman! Jag har en fråga tilljordbruksministern. Som bekant har landetsbönder det inte så fantastiskt bra men tanke påframtiden. Jag skulle helst vilja att Norrlandsbönder fick ett lugnande besked: Blir detnågra pengar till jul?Anf. 122 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är många saker man skulle kunnatala om i det här sammanhanget. Dels har enutredning tittat på Norrlandsstödet, och däröverväger regeringen vad som skall göras. Delsingår här också djurbidragen, som regeringen just beslutat om. Det är alltså fråga om ett särskiltstöd till Norrlandsbönderna, och dessa pengar skallenligt regeringens uppfattning betalas ut föreårsskiftet.VäxtförädlingsmarknadenAnf. 123 ():Herr talman! Jag har en fråga tilljordbruksministern angående denmonopolsituation som är på väg att uppstå inomväxtförädlings- och utsädesmarknaden. finnstvå aktörer, nämligen och Weibulls.Lantmännen äger delar av , och Procordiaäger , och det förefaller som omLantmännen mycket snart kommer att få endominerande ställning. Vilka konsekvenser anserjordbruksministern att detta kommer att få för densvenska växtförädlings- och utsädesmarknaden?Anf. 124 Jordbruksminister ():Herr talman! Inom jordbruket och växtförädlingenliksom inom de flesta andra områden går vi mot enalltmer internationaliserad marknad.Konkurrensen kommer inte attupprätthållas inom landet utan inom den vidaremarknad som vi kommer att ingå i. I detsammanhanget tror jag att det är väsentligt att manhar starka företag i , som kan hävda sig ochfinnas kvar. Jag tror att det kan ske också om detskulle vara så att det bara finns ett företag i . 125 ():Herr talman! Regeringen har i andra sammanhangtalat om vikten av att bryta upp monopol och nämntjust det argument som jordbruksministern här förfram, att en speciell bransch måste vara stark för attklara sig i EG. Detta för bransch efter bransch nufram, men det kommer sannolikt att bli till förfångför bönder.Anf. 126 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror att den internationellakonkurrensen också när det gäller växtförädlingoch utsädesproduktion kommer att återverka påproduktionen i , och det bör i så fall intevara till förfång för bönder.SocialpolitikenAnf. 127 ():Herr talman! I i förra veckankunde vi läsa att folkpartiledaren hållit ett tal för sinpartistyrelse och uttryckt djup oro över socialnedrustning och över att idéerna om att rusta nervälfärdsstaten lever vidare bland . ''Solidaritet och tolerans sitter trångt '', sadeBengt . Jag vill fråga: Delar BoKönberg oro?Anf. 128 Statsrådet ():Herr talman! Tack för frågan! Om jag uppfattadefrågan rätt baserar den sig på ett tidningsreferat därBengt kommenterar en del av denallmänna debatten. I det sammanhanget har jaguppfattat att han klart deklarerar det som också ärmin uppfattning, nämligen att det är mycket fågrupper i som ifrågasätter dengenerella välfärdspolitiken. Det är jag tacksam för.Anf. 129 ():Herr talman! sade uttryckligen:Moderaterna lever exempelvis fortfarande medframtidsgruppens visioner om ett samhälle därvälfärdsstaten har bantats och stora delar av dessuppgifter övertagits av familjen eller i praktikenkvinnorna.Jag förstår att det här var en förtvivlad suck överden situation som har rått under de senasteveckorna i regeringen och ett försök av BengtWesterberg att två sina händer inför de eftergiftersom ni folkpartister har tvingats göra tillmoderaterna.Anf. 130 Statsrådet ():Herr talman! Den förståelse som är helt och hållet felaktigt baserad. Detsom är intressant i den svenska politiska debatten iden här frågan är att det råder en mycket bredenighet om den generella välfärdspolitiken.