prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:42Tisdagen den 10 decemberKl. 13.001 § Anmälan om återtagande av plats iriksdagenTredje vice talmannen meddelade att LennartBrunander (c), () ochRichard Ulfvengren (nyd) denna dag återtagit sinaplatser i , varigenom tjänstgöringen somersättare upphört för , och § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 december.3 § Svar på fråga 1991/92:213 omkriminalvårdsanstalterna i och HudiksvallAnf. 1 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig om enutbyggnad av kriminalvårdsanstalten i får tillföljd att anstalten i läggs ned.Kriminalvårdsstyrelsen har i sinanslagsframställning för /93föreslagit att anstalten i byggs till medytterligare en bostadsavdelning. En sådanutbyggnad skulle enligt kriminalvårdsstyrelsenkunna medföra att anstalten i , som ärgammal och otjänlig för sitt ändamål, kan läggasned.Regeringen har i sitt förslag till tilläggsbudget I /92 förordat att medel anvisas förtidigareläggning av statliga investeringar ochanläggningsarbeten, bl.a. för utförande av enbostadsavdelning vid anstalten i Gävle.Frågan om vilka resurser kriminalvården behöverför nästa budgetår bereds inomregeringskansliet. I detta arbete ingår även enbedömning av behovet av anstalten i Hudiksvall.Regeringen avser således att återkomma till frågani budgetproposition, och jag är därför intei dag beredd att svara på frågan om anstalten iHudiksvall kommer att läggas ned.Anf. 2 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern för svaretdär det framgår att det inte finns någon direktkoppling mellan nybyggnationen av Gävlefängelsetoch Hudiksvallsfängelset. Jag konstaterar att vifrån får fortsätta att leva i ovisshet etttag till om hur det blir med Hudiksvallsfängelset.Anstalten uppfördes 1869, och skulle den ersättas av en ny. Tomt anskaffades,men föreslogs det i stället en nedläggning.Jag anser att Hudiksvallsanstalten behövs ochkommer att behövas även . Vi vet attbehovet av fler fängelseplatser kommer att ökakraftigt. Nybyggnation för 44 interner harkostnadsberäknats till 45 milj.kr. NorraHälsingland skulle verkligen behöva flerarbetstillfällen.Lägg inte ned den slutna lokalanstalten i Hudiksvallom en nybyggnation inte skulle rymmas i budgeten.Visserligen är anstalten gammal och i behov avbyggnadsmässiga justeringar, framför allt i köket.Men låt oss ta till vara de många kvaliteter somfinns, t.ex. erfaren personal, trivsel för fångarnaoch ett utmärkt samarbete mellan kriminalvårdenoch dem som arbetar för att förbereda frigivningen,t.ex. bostadsförmedlingen, arbetsförmedlingen ochsocialtjänsten.Herr talman! En nedläggning vore en dålig affär.Anstalten kan, med hjälp av vissa reparationer,drivas vidare till.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1991/92:235 om pornografiskframställnings straffbarhetAnf. 3 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser att vidta för att straffbarhetskall gälla för vissa pornografiska framställningar.Gullan hänvisar till två avgöranden avjustitiekanslern resp. hovrätten för tillämpningen av bestämmelserna omolaga våldsskildring i (16 kap. 10 b §).I de aktuella fallen ansågs bestämmelserna intevara tillämpliga.Enligt behövs en precisering avbegreppet ''sexuellt våld eller tvång'' ipornografiska sammanhang.Den 29 november besvarade jag en interpellationsom också gällde våldspornografi. Som jagframhöll då är det väsentligt att det finns effektivabestämmelser mot spridande av våldspornografi,eftersom pornografi av den arten ofta förmedlar engrovt kränkande och nedvärderande bild avkvinnor. När det gäller frågan om de nuvarandebestämmelserna är tillräckliga eller inte, vill jaghänvisa till att justitiekanslern har iuppdrag att utreda denna fråga. Det är naturligt atti det sammanhanget göra överväganden av det slagsom har pekat på. Justitiekanslernskall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 1juli nästa år.Anf. 4 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret.Av svaret framgår att justitieministern delar minuppfattning att det ibland förmedlas grovtkränkande bilder och återgivningar av samlag osv.Sådant kan verkligen grovt kränka kvinnor.För sedan fick jag ett brev. Jag är ordförandei ett kvinnoförbund, och jag har fått många brev isamma fråga. Brevet gällde s.k. fist-fucking, ellerpå vardagsspråk ''knytnävsknull''. I brevet ställsföljande fråga: ''Vad är Du beredd att göra åtföljande -- Du som kvinna och politiker?'' Är detinte här fråga om sexuellt våld? ansågs det intevara så. Det går att diskutera frågan fram ochtillbaka rent medicinskt sett. Men jag tycker här har överskridit anständighetens gräns.Jag läste en artikel i . Av artikelnframgår det att: ''En man hugger huvudet av enkvinna och sätter i stället dit huvudet från sinälskarinna, som omkommit i en bilolycka. Eftertransplantationen har mannen samlag med sinskapelse. Denna ruggiga historia återges i enbildserie i ett nummer av porrtidningen . Bildserien har polisanmälts av fleraprivatpersoner i och därefter granskatsav justitiekanslern. ''Enligt artikeln anser JK inte att detta med debestämmelser som råder kanbetecknas som sexuellt våld eller tvång. Jag hoppasatt han när han har gått igenom detta problemkommer med ett förslag till lagstiftning somverkligen visar att det är brottsligt att behandlakvinnor på detta sätt -- även om det bara är på bild.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1991/92:238 om innehav avammunition utan tillståndAnf. 5 Justiteminister ():Herr talman! har bett mig om ettklargörande om vad som kommer att gälla efter den1 angående innehav av enstakapatroner, som ej passar till de vapen man hartillstånd till.Frågan har samband med de ändringar i vapenlagensom behandlades i justitieutskott förrariksmötet. Som mycket riktigt sägeri frågan till mig, justerades den av regeringenföreslagna straffbestämmelsen på utskottetsinitiativ. Skälet var att det klart skall framgå avlagtexten att ringa fall av otillåtetammunitionsinnehav inte är straffbart. Utskottetframhöll vikten av att inte betunga rättsapparatenmed onödiga ingripanden. Från det straffbaraområdet skulle undantas innehav av enstakapatroner eller ett helt obetydligt souvenirinnehaveller liknande bagatellartade innehav, om intesärskilda omständigheter motiverade något annat.Särskilda omständigheter för straffbarhet skulleenligt utskottet kunna vara ammunition sompåträffas i s.k. knarkarkvartar eller under liknandeförhållanden.Jag utgår givetvis från att polis, åklagare ochdomstolar när de skall tillämpa lagen på sedvanligtsätt beaktar skälen bakom den antagna lagtexten.Något ytterligare klargörande som efter behövs därför inte. Lagtexten ärdessutom beslutad av , och det äruteslutet att i efterhand göra något som skulle liknamotivuttalanden. är lagens tillämpning en frågaför våra rättstillämpande myndigheter. Jag kommeratt följa utvecklingen noga. Ger den vid handen attdet straffbara området onödigt inverkar påvapenägarnas intressen, kommer jag att övervägaatt föreslå en lagändring.Anf. 6 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern för svaretoch att det kom snabbt. Den nya lagen träder i kraftom , dvs. den 1 januari 1992.Oroliga vapenägare har efter att ha lästtidningsartiklar frågat mig: Gäller interiksdagsbeslutet? Har ni ändrat det? Kommer manatt kunna dömas till dagsböter eller fängelse upp bara för att man har några uddapatroner liggande som inte passar till de vapen manhar licens för? Beskedet från justitieministern i dagär att riksdagsbeslutet står fast. Det blir precis somjustitieutskottet förordade med anledning avmotion Ju38, nämligen att det frånstraffbestämmelserna i 38 § görs undantag för ringafall av innehav av ammunition. Ingen som inneharenstaka patroner skall bestraffas.Herr talman! Det är inte så lätt som folk i allmänhettror att skriva in i lagen att ringa fall av innehav avammunition skall vara tillåten. Lagen kan inteskrivas så att man tar bort sanktionsmöjlighetersom behövs. I betänkandet står, somjustitieministern mycket riktigt påpekade i svaret,att särskilda omständigheter för straffbarhet kanvara att ammunition påträffas i knarkarkvartareller under liknande omständigheter. Det är alltsåinte fråga om att jaga den enskilde jägaren.Vi vapenägare kan se fram emot nyårsafton utan attbefara att vi skall bli kriminella över . Jagnoterar med tillfredsställelse att justitieministernkommer att följa utvecklingen noga.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:241 omdemonstrationsfrihetenAnf. 7 Justitieminister ():Herr talman! i har frågatmig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte attgarantera demonstrationsfriheten i Sverige.Bakgrunden till frågan är de händelser somutspelade sig i och den 30november i år.Låt mig först säga att jag delar oroför en utveckling där vissa demonstrationer intekan hållas i enlighet med givna tillstånd. Yttrande-,mötes- och demonstrationsfriheterna ärgrundläggande fri- och rättigheter och skyddas iregeringsformen. Och man måste hålla i minnet attdessa friheter gäller -- och bör gälla -- för allamedborgare och alla uppfattningar. finnsdet ju begränsningar i hur friheterna i vissa fall kanutövas, t.ex. bestämmelsen i om hetsmot folkgrupp. Jag har dock vid ett flertal tillfällenframhållit vikten av att de grundläggande fri- ochrättigheterna inte onödigtvis får inskränkas. Bl.a.gjorde jag det i en debatt i denna kammare för enknapp månad sedan.En allmän sammankomst -- t.ex. endemonstration -- får upplösas endast i mycketspeciella situationer. Om vi ger efter och ändrarreglerna så att mötesfriheten blir mera begränsad,befinner vi oss snart i ett samhälle som få av ossönskar leva i. Med anledning av de händelser somSten syftar på kommer polisen att lämnamig en redogörelse för vad som inträffade. Jagräknar med att då få ett bättre underlag för enbedömning om det behövs ytterligare åtgärder föratt de nu aktuella friheterna verkligen skall kunnagaranteras.Anf. 8 i (m):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret somjag tycker är klart och kraftfullt. Jag hoppas att deerfarenheter som man nu håller på att samla inkommer att resultera i att de händelser sominträffade i och den 30 novemberinte skall upprepas i än en gång.Oavsett vilken politisk uppfattning man har skallman ha rätt att demonstrera. Har man sedandessutom fått tillåtelse av polisen att demonstreraär det skrämmande att det inträffar sådant somexempelvis hände i , där -- om man nu skallironisera -- ett importerat gatans parlament frånDanmark agerade genom att bryta upp och kastagatstenar mot polisen så att demonstrationenstoppades.Jag anser att det är av yttersta vikt att vi i Sverigegaranterar samtliga människors rätt att utöva dengrundlagsskyddade yttrande- ochdemonstrationsfriheten. Om samhället plötsligtmåste börja backa kommer vi att befinna oss i ettsamhälle, som statsrådet sade, som ytterst fåav oss vill leva i. Jag önskar statsrådet all lycka ochframgång på resan mot det där vi oavsettuppfattning ändå ges rätt att framföra densamma.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1991/92:272 om sekretesskyddför viss genetisk informationAnf. 9 Justitieminister ():Herr talman! Frågan är ställd till statsrådet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall besvara frågan.Lennart vill veta om regeringen ämnar skapaförutsättningar för en betryggande hantering frånsekretessynpunkt av den genetiska informationenvid SKL i Linköping.Frågan gäller alltså i första hand hanteringen avmaterial från DNA-undersökningar vid detkriminaltekniska laboratoriet. Detta material finnsi dag förvarat i sakakter kopplade till varje enskiltärende. För materialet gäller samma slags sekretesssom gäller i allmänhet för förundersökningar ibrottmål. Det innebär att sekretess gäller både tillskydd för utredningsintresset och till skydd för denenskildes personliga integritet.DNA-tekniken är fortfarande ny iförundersökningssammanhang. Jag har för min delinte fått någon information som visar att skyddetför den här typen av material inte skulle vara tillfyllest. Jag förutsätter att rikspolisstyrelsenanmäler till regeringen om det skulle föreliggabehov av regeländringar.Jag vill också nämna att frågor kring DNA-analyseri rättsliga sammanhang är aktuella inomEuroparådet. Det gäller bl.a. frågan om hurerhållna uppgifter skall bevaras, lagras ochskyddas. Enligt uppgift kommer attutfärda riktlinjer på området. Frågor kringhanteringen av DNA-analyser kommer givetvis attaktualiseras på nytt i det sammanhanget.Anf. 10 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern försvaret. Det intressanta står i den sista delen avsvaret, nämligen att kommer attaktualisera dessa frågor på olika sätt. Det innebärsamtidigt att den nuvarande situationen inte är tillfyllest, och jag tror man kan utgå från att den inteheller är det i Sverige.Skälen till detta är flera. Det kanske viktigaste äratt mängden information från den här typen avmaterial växer i takt med att kunskapen omtekniken ökar. Där vi kan få en bråkdelinformation från genetiskt material kan mankanske läsa materialet som en öppen bokoch få information om den aktuella människan.Ett ytterligare problem är att man ikriminaltekniska sammahang lagrar informationäven om sådana människor som inte är direktberörda av brottshändelsen, utan finns med isammanhanget på annat sätt. Man kan tänka sigvåldtäktsfall där även genetisk information om äktamaken till en våldtagen kvinna finns med imaterialet. Den genetiska informationen omhonom lagras, och man är ännu inte klar över hurutsorteringen skall gå till och vilka rättsregler somskall gälla i detalj.Denna typ av material kan dessutom användasoperativt. Utgående från ett spermaprov, blodprov,salivprov eller liknande kan man börja efterlysa ochsöka en brottsling, dvs. tänka sig hans utseende, fåfram hans ögonfärg, gissa sig till hans vikt ochmånga andra sådana saker. Jag vet att sådanatankar finns i spaningshänseende.Min följdfråga till justitieministern blir: Finns detinte skäl att innan Europarådetsrekommendationer blir klara ändå ta några initiativfrån svensk sida för att få litet strängaresekretessregler när det gäller just dennainformation?Anf. 11 Justitieminister ():Herr talman! Jag vill inte påstå att den framtidsbildsom målar upp är felaktig, utan detär en framtid som vi mycket väl kan vänta oss. Menvi har sekretessregler som i dagens situationbetraktas som tillräckliga. Mitt svar blir nu att dettasjälvfallet är en fråga som vi måste följa så att vi intei framtiden blir tagna på sängen. Den bedömningsom görs är att det inte just nu finns någraytterligare behov, men regeringen följer frågan.Anf. 12 ():Herr talman! Jag är glad över justitieministernsuppriktiga engagemang i frågan, men jag vågarändå vara så djärv att jag tycker att man borde draen slutsats av att nu funderar över attutfärda riktlinjer inom området när det gällerlagrande, bevarande och skydd av just den härtypen av information. Det tyder på att situationenallmänt betraktas som otillfredsställande.Eftersom vi i ligger långt framme på dettaområde, såväl när det gäller analyskompetens somallmänt i forskningssammanhang, borde vi draslutsatsen av denna iakttagelse snabbare änEuroparådet och helt enkelt gå före när det gällersekretesskyddet för detta material. Det måste skeinnan verksamheten sprids till fler myndigheter ochkommer i större användning iförsäkringssammanhang och i många andra fall.Jag vore glad om man från svensk sida kunde gåföre och införa ett skydd -- kalla det gärna tillfälligtskydd -- och sätta ner fötterna på jorden innankunskapen om dessa aktiviteter blir alltför spridda.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:275 om åtgärder motungdomsbrottslighetenAnf. 13 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig om detfinns några mer detaljerade planer för snabbaåtgärder riktade mot ungdomsbrottslingar.I likhet med anser jag att det ärviktigt att barn och ungdomar får rätta signalerredan från början. Detta är en uppgift vi alla måsteta ansvar för, som föräldrar, lärare och över huvudtaget som vuxna i samhället. När det gäller insatserfrån det allmänna är det primärt en uppgift försocialtjänsten att ge barn och ungdomar det stödsom de behöver, medan det är rättsväsendetsuppgift att svara för reaktionerna mot brott.I syfte att få till stånd en förutsättningslösgenomgång av hur reaktionssystemet bör varautformat när brott begås av unga tillsattes under1990 ungdomsbrottskommittén (Ju 1990:07, dir.1990:53). Kommittén har bl.a. som uppgift attinventera olika tänkbara reaktioner anpassade förunga. Bland reaktioner som kan diskuteras finnsbehandlingstvång, förbud mot att vistas på vissaplatser , medling ochveckoslutsfängelse.Kommittén har efter regeringsskiftet fått en nysammansättning och den skall lägga fram sinaförslag . Jag vill inte nu föregripautredningens resultat, varför mitt svar måste bli attdet från regeringens sida inte finnsnågra detaljerade planer på omedelbara åtgärder idessa frågor. Jag vill i sammanhanget även peka påatt det pågår ett intensivt arbete med att i enlighetmed intentionerna i regeringsförklaringen ta framen ny statlig vårdform för unga brottslingar.Åtgärder mot ungdomsbrottsligheten är förregeringen ett prioriterat område, och vi kommeratt agera snabbt så snart vi har fått ett underlaggenom kommitténs förslag.Anf. 14 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför ett hoppingivande svar där det framgick attdetta är frågor som är prioriterade från regeringenssida.Ungdomar är inte ungdomar hur länge som helst.De blir vuxna kriminella om de inte får stödomedelbart. Det finns ett stort behov av att genomen trygghetsskapande familjepolitik och ennormgivande skolpolitik ge barn och ungdomar enmotkraft till våldet. Det säkraste sättet att minskavåld och kriminalitet, att motverka rotlöshet ochdrogbruk, är att ge allt tänkbart stöd till hem ochfamiljer. Enligt det kristdemokratiska synsättetskall samhället skydda och stötta familjen genomekonomiska, sociala och juridiska åtgärder. Barnoch ungdomar har rätt till och behov av etiskvägledning, något som vi alla är skyldiga att gedem. Skolan måste därför få en etisk förankring.Skolan spelar även en viktig roll då det gäller attstärka självkänslan hos ungdomar. Tyvärr harmycket av den välfärdspolitik som under lång tidbedrivits inte lett till att man kunnat komma ifrånvåld och brott. Förutom ett annorlundasamhällsklimat där denna syn på gemenskapen fårutvecklas, krävs kortsiktiga preventiva åtgärder föratt stävja brottsligheten.Det är här, precis som justitieministern säger, somsamhället måste reagera med rättsväsendet. Menjag vill också nämna de önskemål som finns omveckoslutshem där ungdomar kan visas en konkretuppmärksamhet, ett engagemang som de kanskeinte har fått där de växt upp. Denna åtgärdbrådskar extra mycket. Jag vill också förordasamhällstjänst och att ungdomar som harvandaliserat skall få möjlighet att få återställa detde har fördärvat. Även speciella straffpåföljder föråterfallsförbrytare måste tas upp till diskussion.Det vill jag gärna skicka med till den kommitté somskall arbeta med dessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:282 om ökad kunskapom om de mänskligarättigheternaAnf. 15 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att öka kompetensen hos desvenska myndigheterna beträffandeEuropakonventionen och när detta kommer attske.Låt mig först slå fast att svenska domare, åklagareoch andra tjänstemän har att följa svensk lag. Deskall alltså direkt stödja sina beslut påEuropakonventionens artiklar, men Sverigesåtaganden enligt konventionen utgör ett viktigtmoment vid tolkningen av en viss bestämmelse iden svenska lagstiftningen. Vad handlar därför i första hand om i vadmån den svenska lagstiftningen är anpassad tillSveriges åtaganden enligt konventionen.Under senare år har vår lagstiftning successivtanpassats för att få en bättre överensstämmelsemed innehåll, sådant detkommer till uttryck i praxis. Ettjourhäktningssystem har införts i domstolarna föratt uppfylla konventionens krav på att den som ärberövad friheten ofördröjligen skall ställas infördomare.Rättegångsbalkens processuella regler har ändratsför att stärka den tilltalades rättigheter i brottmål.Ett s.k. rättsprövningsinstitut har införts och för attuppfylla den enskildes rätt att få civila rättigheteroch skyldigheter prövade av domstol sker löpandeen översyn av fullföljdsreglerna.Europakonventionen är verkligen inte någotbortglömt område.Men det är självfallet också viktigt att spridainformation om konventionens innehåll till deanställda i myndigheterna. Inomdomstolsväsendets område pågår i det avseendettämligen intensiva utbildningsinsatser genomdomstolsverkets försorg. För förvaltningsdomarnahar vid åtskilliga tillfällen seminarier omEuropakonventionens innehåll ochEuropadomstolens avgöranden arrangerats. Enutbildning för domare i Europarätt i vid bemärkelsehar påbörjats detta budgetår. I denna utbildningdeltar också åklagare. Även i åklagarnasgrundutbildning ingår frågor omEuropakonventionen. I nordiska seminarier fördomare finns också inslag om Europakonventionenoch ämnet förekommer även vid regionalaseminarier för domare. Sist men inte minst bevakarutrikesdepartementet domaroch ser till att berörda myndigheter får kännedomom avgöranden som är av intresse, oavsett omSverige eller något annat land har varit part i målet.Mot den nu angivna bakgrunden ser jag inte skäl attför närvarande vidta några ytterligare åtgärder föratt öka kompetensen hos de svenskamyndigheterna beträffande Europakonventionen.Anf. 16 (nyd):Herr talman! Jag får tacka justitieministern försvaret. Jag skall med stort intresse följautvecklingen, och jag hoppas att de åtgärder somkommer att genomföras på utbildningens ochlagstiftningens område framöver är tillräckliga ochleder till att inte fortsättningsvis sitter på deanklagades bänk eller blir fällt i Europadomstolen.Jag tackar återigen för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:196 omprisregleringsavgiften på handelsgödsel m.m.Anf. 17 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt reduktionen av prisregleringsavgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel medverkartill att nå målet om en halvering avkemikalieanvändningen inom jordbruket.Jag vill erinra om att de avgifter som på tillfälligt höjdes, först hösten1990 och därefter med ,i syfte att betala av på den räntefria kredit somskulle finansiera spannmålsöverskott. Isamband med riksdagsbeslutet att denrörliga krediten skulle amorteras med 555 milj.kr.den 1 juli 1991 konstaterade den dåvaranderegeringen att prisregleringsavgifterna därmed återskulle kunna sänkas den 1 juli 1992.Den situation vi har på spannmålsmarknadenvisar att om inte ytterligare betydande arealer ställsom så kommer det även i fortsättningen attproduceras avsevärda överskott av spannmål. I såfall kommer priserna på spannmål sannolikt attfortsätta att sjunka i takt med inlösenpriserna. Denbedömning som jag gör av den fortsattautvecklingen är att trots den planerade sänkningenav prisregleringsavgiften kommernettoeffekten av fortsatt omställning, sänktspannmålspris och sänkta prisregleringsavgifter attbli en minskad användning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel.Beträffande miljöåtgärder på jordbrukets områdebeslutade , såledesföre den tillfälliga höjningen avprisregleringsavgiften, om ett långtgåendeåtgärdsprogram för att minska jordbruketsnegativa miljöpåverkan. Med de åtgärder som nuvidtas inom programmet beräknas de mål som sattsupp för bl.a. minskad användning av handelsgödseloch bekämpningsmedel kunna uppnås.Sammanfattningsvis vill jag således svara GöranPersson att effekten av att helt eller delvis återföraprisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel till den ursprungliga nivån intekommer att påverka möjligheterna att uppnå demiljömål som har satts upp för jordbruket.Då , som framställt frågan, anmältatt han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav tredje vice talmannen attÅke Selberg i stället fick delta i överläggningen.Anf. 18 ():Herr talman!