prot · GF095 · 1991-10-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:5Torsdagen den 3 oktoberKl. 14.00--14.141 § Prövning av förslag om statsministerAnf. 1 föreslog jag atttill statsminister utse . Förslaget bordlades på nytt vidkammarens sammanträde i går. Riksdagensprövning av förslaget kan ske antingen ellervid ett följande sammanträde, dock senast lördagenden 5 oktober.Anf. 2 ():Fru talman! 1974 fick vi i den nya regeringsformenregler om en obligatorisk omröstning kringtalmannens förslag till ny statsminister. Det var endel i en grundlagskompromiss. Omröstningengäller såväl statsminister som partisammansättningoch därmed politiskt program för den föreslagnaregeringen. Vi är tveksamma till den utformningsom regeringsformen här har fått. Men så längeparagrafen finns i sin nuvarande utformning skallen sådan omröstning skapa klarhet omregeringsunderlaget.Vi har ingen kritik mot hur den tidigare talmannenoch den nuvarande talmannen har handlat när dehar kommit fram till att bör bildaregering. Vi är däremot inte någon del av det s.k.regeringsunderlaget för en sådan regering. Det ärdärför logiskt att vi i den kommande omröstningenliksom , 1979 och 1981 röstar nej och därmedvisar att vi står i opposition till den regering somCarl Bildt kan bilda.Fru talman! Den socialdemokratiskariksdagsgruppen kommer alltså att rösta nej tilltalmannens förslag till ny statsminister.Anf. 3 ():Fru talman! Utgången av årets val innebar attSveriges riksdag fick en ny majoritet. Medutgångspunkt i de styrkeförhållanden som råderi och i enlighet med parlamentarismensprinciper har av talmannen förelagts ettförslag om statsminister från det största , dvs. moderata samlingspartiet.Förhandlingar mellan moderata samlingspartiet,liberalerna, ochkristdemokratiska samhällspartiet har visat att detfinns förutsättningar för att bilda en stark regeringmed denna parlamentariska bas. Vi har efteringående förhandlingar mellan de fyra partiernaenats om grunderna för en ny regeringspolitik.Mot denna bakgrund kommer centerpartietsriksdagsgrupp vid valet att rösta för talmannensförslag om att utse till ny statsminister.Anf. 4 (nyd):Fru talman! Tillåt mig först attgöra en ganska egen reflexion över vad som påsistone hänt i den svenska politiken. harnu gått sedan valet, ett mycket intressant val, inteminst för dem som aldrig har blivit valda förut. Detverkar som om valet vanns av fyra partier, varav tvåförlorade. Icke nog med detta -- överraskandeframgångar noterades för ett femte parti, somegentligen inte ens existerade.Trots ett ganska komplicerat parlamentariskt lägekunde man av kommentarerna från olikahögkvarter utläsa att ingen egentligen behövdenågon. Minoriteterna intalade sig att de egentligenvar majoriteter. Denna vid första anblicken någotmärkliga förvandling förklarades med att det berorpå hur man räknar. Bara en sådan sak!Så gick då ridån upp för den första akten i dennafina kammare; en ny talman skulle väljas.Röstsedlarna räknades. En med ett egendomligtnamn räknades bort, och -- jag gratulerar, frutalman! -- det blev en ny talman. Valet, som enligtuppgift var väntat, väckte enligt uppgift förvåning.Under tiden pågick ett fyrfaldigt bestyr att bildaregering. Man har skrivit ihop sig och ''förhandlat ibotten'' -- inte alltför ofta hoppas jag -- och skallvi alltså välja statsminister och därmed regeringutan att veta vilken politik en sådan regering skallföra.Jämförelsen är givetvis hissnande, men för en somkommer från näringslivet verkar saker och tingfaktiskt komma i fel ordning. Ett företag går dåligt,konjunkturprognoserna oroar, förändringar avgenomgripande art är nödvändiga, och då väljerman -- ty sådan är bolagsordningen -- enföretagsledning utan att veta vad den kommer attgöra eller vad den vill göra åt läget. Dessutomkonstaterar man lugnt att skulle man vilja ändra påbolagsordningen kan det ta upp till nio år.Min avsikt med detta är bara att antyda att detparlamentariska läget kan ses på olika sätt och attdet är svårt även för icke regeringsbildare att ageraansvarsfullt och klokt. Ändå förväntas det att vi görjust det, vi också.Följande är i klartext och utan poetiskautsvävningar ny demokratis sätt att resonera.Den svenska modellen har kört in i enåtervändsgränd. Förändringar är nödvändiga. Detskatteextremistiska samhället bygger inte uppvälfärd och trygghet. Skattetrycket måste sänkas --det har konstaterats från många håll. Uppenbaramissgrepp av typen turistmoms måste rättas till.Det finns som läget är i den frågan egentligenbara förlorare. Enklare beslut får man leta efter.Skatter som ger minus i statskassan -- vem vill hadem? Vi hoppas att frågan löses, trots att nydemokrati föreslagit lösningen.Folk, ibland kallade för medborgare och vart tredjeår kallade för väljare, skall ges bättre skydd, delsmot våld och växande kriminalitet, dels motmyndighetsövergrepp men också mot s.k.forskning som kränker den personliga integriteten.Att ge den sortens skydd och säkerhet är egentligenstatens huvuduppgift, liksom att förhindra att folkdör i köer eller lever sin ålderdom underexistensminimum.Ett annat konstaterande är att företagen, somaktivt skapar trygghet och välfärd, måste ges bättrevillkor. Det finns välkända konkreta åtgärder somskulle ge effekt snabbt, och det krävs beslutsnabbt -- det handlar om jobben, det handlar omframtiden och det handlar om ungdomen.Fri konkurrens är nödvändig om man månar omkunden, om man månar om patienten eller om manmånar om konsumenten. Konkurrens ger lägrekostnader och bättre service. Därför måstereglerings- och monopolsamhället äntligenavskaffas.De som gör stora frivilliga insatser skall givetvis intestraffbeskattas för det -- vi tänker då bl.a. påidrottsrörelsen och det skattekineseri som försvårardess tillvaro.Vi har, som ni kanske hör, en hel lista som viplanterat hos . Det finns mångamöjligheter att förbättra , och det ärmöjligheter som vi skall ta. Ny demokrati vill se enstark och handlingskraftig regering och kommer attge den sortens regering fullt stöd. Vi, liksom snarthela , vet att det behövs just en sådanregering, nu mer . Vi hoppas att CarlBildt klarar uppdraget. Men så länge vi inte sett ettsådant handlingskraftigt program och så länge viinte övertygats om att en förändring värd namnet ärpå gång kan vi inte rimligen göra bättre än lägganed våra röster. Därför har vi enhälligt beslutatgöra så.Fru talman! Jag hoppas att vi när vi hört orden ochsett handlingarna från regeringen beklagar att vi inte fullt och öppet stödde statsminister ännu viktigare är det för oss att vi aldrigkommer att önska att vi hade använt vårautslagsröster till att rösta nej. 5 ():Fru talman! Valet resulterade i en borgerligmajoritet bestående av fem borgerliga partier. Motdenna bakgrund menar vi att det är rimligt att detbildas en borgerlig regering, om de borgerligapartierna kan enas därom. Denna uppfattning harjag framfört till talmannen.I förarbetena till grundlagen står dock följande:''Det är emellertid tydligt att riksdagensställningstagande realiter kommer att gälla intebara vem som skall bli statsminister utan också, ochframför allt, regeringens partimässigasammansättning och dess program i stort. ''Vi har tidigare vid sådana här tillfällen från vårgrupp hävdat att innebörden i regeringsformenmåste vara att i sak har att ta ställning tillden politik som den föreslagna statsministern kanväntas föra. I och för sig hade det därför varitrimligare att statsministerkandidaten införriksdagen också presenterat sitt förslag tillregeringsprogram redan innan omröstningen sker.Men därom finns inget utsagt i regeringsformen.Den omröstning som nu står inför äralltså inte först och främst för eller emot en vissperson, utan i grunden en omröstning för eller emotett borgerligt regeringsprogram under moderatledning. Att rösta nej till fru talmannens förslag ärdärför självklart för . Vi röstar därförnej till en borgerlig högerpolitik.Överläggningen var härmed avslutad.Kammaren beslöt att pröva förslaget omstatsminister vid dagens sammanträde.Talmannen erinrade om att förslaget omstatsminister skulle prövas av genomomröstning. Denna skulle ske genom rösträkning.Följande voteringsproposition upplästes ochgodkändes:Den som vill att kammaren bifaller talmannensförslag att till statsminister utse röstar ja.Den det ej vill röstar nej.Om mer än hälften av ledamöter röstarnej, har förkastat förslaget.Vid voteringen genom rösträkning avgavs 163 ja-röster och 147 nej-röster. 23 ledamöter avstod frånatt rösta.Riksdagen hade alltså utsett tillstatsminister.2 § Nya riksdagsledamöterUpplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamöter och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att (), , utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan () avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Tillersättare har i detta fall utsetts ,, , , AnnBjörkquist Mlakar, , och ,(alla s).Vidare har inkommit bevis om att MarianneCarlström (s), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan BengtGöransson (s) avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot. Till ersättare har i detta fallutsetts , , , , , , , , och ,(alla s).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 3 oktober 1991Stig /§ Kammaren åtskildes kl. 14.14.Förhandlingarna leddes av talmannen.