prot · GE0961 · 1991-02-12 00:00:00 — Men iförsta hand är det just kunskapsöverföringen somhar efterfrågats och som vi också skall genomföramed dessa pengar, det bilaterala stöd vi nu talar om.På litet , när de ekonomiskaförändringarna i och i harkommit så långt att man där har tillgång till medelfrån och från den Europeiskautvecklingsbanken, får man väl hoppas att debaltiska staterna även den vägen kan få resurser förnödvändig investering. Där är ju där, i dessabanker, som de stora investeringssummorna ligger.Det är ju också tänkt att de lönsammainvesteringarna skall göras från den typen avinstitut.Anf. 102 ():Fru talman! Jag kan hålla med om att det kanbehövas en hel del bankmedel och hjälp viabankerna för att ge de baltiska länderna möjlighetatt satsa, men jag trodde ändå att det var tänkt attvi skulle ge en del konkret bistånd just tillsatsningar på exempelvis reningsverk. Frånmiljömyndigheterna där menar man att man direktskulle kunna sätta i gång att bygga om man fickhjälp och stöd med sådant material som man intesjälv kan tillverka i landet och som behövs förbyggande av exempelvis reningsanläggningar.Jag menar att detta är något viktigt som man bör tatill vara. Om de inte har gjort någon ansökan, fårvi väl uppmuntra dem att lägga in en sådan. Jag äremellertid litet orolig för att det är fråga om ensvängning. Jag har nämligen också läst vad som harskrivits i Nordiska ministerrådets handlingarangående Nordiska investeringsbanken. Också därfinns en liten antydan om att situationen nu ärmycket krånglig och att detta kanske borde tas uppi i stället för i Nordiskainvesteringsbanken.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig göra alldeles klart att detbesked vi har givit är precis detsamma som hargivits . Det är bara att gå tillbaka och sevad såväl jag och regeringen som har sagti denna fråga. Det rör sig om grunderna förÖsteuropabiståndet, det tekniska biståndet,och dethandlar om att överföra kunskap, teknologi, osv.,och det är det som har efterfrågats av oss.Att med gåvobistånd till länder göra storainvesteringar menar jag skulle vara fel. Om det,som i detta fall, är investeringar som ocksåkommer att vara lönsamma måste andra pengar ängåvobiståndspengar användas. Jag tror faktisktockså att regeringarna i de baltiska republikernahar insikt om detta.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1990/91:399 om biståndet tillde östeuropeiska ländernaAnf. 104 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att förändra inriktningen avÖsteuropabiståndet mot bakgrund av den senastetidens händelser i Baltikum.Det svenska biståndet till Öst- och Centraleuropasyftar till att stärka dessa länders förmåga attgenomföra djupgående reformer i riktning motdemokrati och marknadsekonomi. Insatser i vårtnärområde har givits prioritet, och ett betydandestöd har lämnats på många olika områden.För bistånd till Öst- och (exkl.Polen, som har en egen biståndsram) har 225milj.kr. anslagits för en treårsperiod. Merpartenkommer att gå till . BITS och SIDA harhittills beslutat eller bereder insatser till de baltiskarepublikerna om ca 30 milj.kr. Det bistånd somriktar sig till hela uppgår förnärvarande till 3,2 milj.kr. och avser enbartutbildning, såsom kurser i lokal förvaltning ochfastighetsregistrering.Den senaste tidens händelser i har skakatoss alla. De är djupt tragiska. Det är nu särskiltangeläget att vi håller fast vid och ytterligare stärkervårt stöd till . Därför kommer de baltiskarepublikerna även i fortsättningen att prioriterasinom Östeuropabiståndet.Anf. 105 ():Fru talman! Jag ber att få tacka biståndsministernför svaret på min fråga.Utvecklingen i har visat påangelägenheten av att visa och uttrycka solidaritetmed de baltiska folkens strävan till en demokratisksamhällsutveckling. Utöver moraliskt och politisktstöd behövs också ekonomisk hjälp, utan vilkademokratiseringsreformerna kan blibräckliga.I svaret på min fråga förutskickar ministernmöjligheten att ytterligare stärka det ekonomiskastöd vi har beslutat om för de baltiska republikerna.Från baltiskt håll har framförts önskemål bl.a. omatt de pågående radiosändningarna på litauiska,som uppgår perdag, utökas. Man har framställt önskemål om hjälpmed tidningspapper för det fall det skulle kunnafrämja regelbundenheten i utgivningen avtidningar, och man har framfört önskemål ommedicinsk utrustning.Min naturliga följdfråga blir: På vilket sätt ochinom vilket område kan vi räkna med enförstärkning?Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Det är naturligt i en utveckling somden vi nu kan se i de baltiska republikerna att manvill ha stöd och hjälp på många områden samtidigt.För de baltiska republikerna gäller nu att prioriterabland alla dessa önskemål och sedan avgöra tillvilket land man skall vända sig. Det gäller t.ex. attavgöra vad vi här i skulle kunna hjälpa tillmed.BITS och SIDA tar emot dessa ansökningar, och dekan föra en diskussion med regeringarna i deösteuropeiska länderna och republikerna iBaltikum för att få den bästa prioriteringen gjord.Det finns många ansökningar inne, och från svensksida är enskilda organisationer, företag ochmyndigheter mycket aktiva. Men vi vill ju ocksåordentligt höra prioriteringarna från de baltiskarepublikerna. Mäklaruppgiften måste vi låtamyndigheterna ha.Jag vill inte nu gå in och säga att det ena eller detandra området är det som ytterligare kommer att fåstöd, utan låt processen ha sin gång. Låt densvenska och den baltiska parten finna varandra iden process som är på gång. har ställtmedel till vårt förfogande för detta ändamål.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1990/91:402 om de enskildahjälporganisationernas biståndsprojektAnf. 107 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkenberedskap som finns för att begränsa effekterna förde människor som drabbas av oplaneradenedläggningar av hjälpprojekt.Oplanerade nedläggningar av hjälpprojekt är enutomordentligt ovanlig företeelse i svenskt bistånd.När så sker, görs vad som är möjligt för att se till attden aktuella målgruppen, dvs. människorna somfår del av biståndet, inte drabbas.I det konkreta exempel anför, omHoppets stjärna, har SIDA meddelatorganisationen att utbetalning till berörda projektkan ske om någon annan organisation är beredd attta över det fulla ansvaret inkl. redovisning för dessaprojekt. Jag vet att diskussioner med en annansvensk organisation redan pågår om att ta överhjälpinsatserna. Jag utgår därför från att nödvändighjälp till fattiga människor i de nu aktuellaprojekten kan upprätthållas på ett lämpligt sätt.Anf. 108 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga.Jag har fått svar på hur man har beredskap för attklara eventuellt nedläggningshotade projekt. Attjag är engagerad i denna fråga är inte så konstigt.Jag kommer från och har haftkontakt med denna enskilda organisation förut.Därför blir jag väldigt oroad när jag tänker mig attden hjälp som organisationen har kunnat bistå medhelt plötsligt skulle upphöra. Därför tycker jag attdet har varit viktigt att ställa frågan även omföreteelsen är ovanlig i Sverige.Jag vill ändå med anledning av detta ställa enkompletteringsfråga. Om en annan organisation taröver det fulla ansvaret -- innebär det att den skallutföra arbetet med sin personal eller innebär det attHoppets stjärna skall göra arbetet medan ansvaretåligger en annan organisation? Jag har settskrivningar om att enskilda organisationer i daginte förmår använda alla medel de får och inteheller kan organisera det nödvändiga arbetet påplats så att det kan utföras.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet att diskussionen framför alltrör sig om . Hur det kommer att gå tilldessa två organisationer emellan kan jag inte säga.Sådan insikt har jag inte i saken. Jag föreställer migatt det måste vara en organisation som finns påplats där hjälpprojektet skall genomföras. Annarsskulle det ta för lång tid.Det är naturligt att det är den andraorganisationens personal som har hand omredovisningen och det som har med projekten här iSverige att göra. Vad som sker på plats iFilippinerna kan jag inte uttala mig om.Anf. 110 ():Fru talman! Projektet i är en sak. Detfinns ett annat projekt som pågår i därman förser barnhemmen med olika materiella tingför att åstadkomma en bättre standard. har den här organisationen just påbörjat.Kommer det att finnas någon organisation som taröver och fortsätter med detta behjärtansvärdaprojekt?Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Vi går långt in på detaljer om hurenskilda organisationer sköter sin verksamhet. Jaghar litet svårt att yttra mig om det. Såvitt mig ärbekant har Hoppets stjärna redan fått samtligautbetalningar av det statliga stöd för dehjälpprojekt som vi var överens om. Därmed bordedet alltså vara utklarat att frågeställningen intekvarstår när det gäller Rumänien.Anf. 112 ():Fru talman! Jag har andra uppgifter om saken.Därför kanske det vore angeläget om man ävenkunde titta på det projektet. Det gäller 22barnhem, och det är bara 4 som man har hunnithjälpa fram till . Jag vet att det gårhjälptransporter, men det återstår väldigt mycket.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1990/91:384 om fortsattpersontrafik på linjen --HalmstadAnf. 113 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta så att en fortsattpersontrafik på banan --kanbedrivas.Sträckan --är en del avvästkustbanan. Vad jag erfarit kommer SJ attfr.o.m. tidtabellsskiftet detta år attersätta persontrafiken på sträckan --med busstrafik då den framtidajärnvägstrafiken på avses bedrivasvia Helsingborg.Genom trafikpolitiska beslut gavs SJförutsättningar att bedriva tågtrafik påaffärsmässiga villkor. Staten köper sedan ickelönsam interregional tågtrafik av SJ som ärregionalpolitiskt angelägen.Regeringen har i budgetpropositionen /92 föreslagit 558 milj.kr. till köp avinterregional tågtrafik. Persontrafiken på sträckanHässleholm--har inte offererats av SJ ochingår inte i transportrådets upphandling /92. Det ankommer påriksdagen att ta ställning till förslagen ibudgetpropositionen.Jag är av ovannämnda skäl inte beredd att nu vidtanågra åtgärder med anledning av . 114 ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Det framgår att kommunikationsministern inte ärberedd att agera nu.Anledningen till min fråga är följande: I mitten avdecember kom ett meddelande frånpersondivisionen vid SJ till berörda kommuner,bl.a. kommun i mitt eget län, och avdetta meddelande framgick att man i Helsingborggenom en ny terminal fått unika möjligheter attsamordna utlands- och intercitytrafiken. IHelsingborg har man en stor koncentreradbefolkning att vända sig till.Vidare hänvisades till samordningsvinster som kanuppkomma under förutsättning atttänkta investeringar genomförs på sträckanHalmstad----. Därför, sadesdet, faller det sig naturligt att betrakta linjenHalmstad--som en egen linje.Efter diverse resonemang kom det fram att SJämnar övergå till buss i stället för persontrafik påjärnvägen från , precis somkommunikationsministern angav i sitt svar.Samtidigt sägs att SJ naturligtvis kan tänkas inledaett samarbete med kommunerna och bedrivapersontrafik på järnvägen om kommunerna villplocka fram pengar. Det handlar om 4 milj.kr.Jag tycker att det är ett klent dokument som SJredovisar när man hänvisar till tänkta, ännu ejbeslutade investeringar på andra delar avstomlinjenätet. Det verkar mer än egendomligt.Särskilt anmärkningsvärd tycker jag SJs redovisadepersontrafikbeläggning framstår mot bakgrund avatt det har gjorts omfattande investeringar på linjenunder -- enligt uppgift drygt 100milj.kr.Jag vill ställa två följdfrågor tillkommunikationsministern. Anserkommunikationsministern att det är godhushållning med allmänna medel att först rusta uppoch sedan lägga ned linjen? Är det iöverensstämmelse med regeringens utfästelse omsatsning på infrastrukturen att utöva utpressningmot kommunerna i berört område om enjärnvägssträcka som trots allt ingår istomlinjenätet?Anf. 115 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis angeläget att görainvesteringar så, att de är långsiktiga och kommertill användning i ett fortvarighetstillstånd. Därför ärdet viktigt att man planerar rätt.Nu planerar vi stora satsningar på infrastrukturen.Det gäller järnvägar och vägar och i väldigt höggrad . Vi kommer att närmarepresentera, nu , hur vi tänker att densärskilda fond på somaviserades i finansplanen skall komma tillanvändning. Jag kan bekräfta att ryktena är sanna,nämligen att är ett av de högtprioriterade projekten i det sammanhanget.Vi har en trafikpolitik som har ställt sigbakom och en arbetsfördelning som innebär att SJutifrån affärsmässiga utgångspunkter planerar sinverksamhet på stomjärnvägarna och iförekommande fall på länsjärnvägarna. Jag vet intehur tänker sig att vi frånregeringens sida skulle gå in och bryta upparbetsfördelningen och detaljstyra hur SJ skallplanera sin tågverksamhet.Anf. 116 ():Fru talman! Det kan naturligtvis vara lätt att ställaden följdfrågan till mig. Regeringen bör väl ändå hanågot att säga till om. Om inte annat bör man föradiskussioner med berörda instanser. Det förutsätterjag att man gör med SJ. I det ärendet vi nudiskuterar borde man, tycker jag, från SJs sida varaberedd att lyssna på regeringen om regeringen harnågon uppfattning i frågan.Kommunikationsministern delar väl ändå inte SJsbedömning? Den går i stort sett ut på att trafikeratriangeln ----, möjligenmed en linje till . Det tycks inte vara sånoga med resten av . Det flyter ändå inskattemedel från dessa områden, och i rimlighetensnamn borde det komma något tillbaka.Anf. 17 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag uppskattar att att regeringen bör ha något att säga till om.Det har vi förvisso. Men vi respekterar denarbetsfördelning som är uppgjord och som ärsanktionerad av , dvs. det mandat som SJhar att bedriva tågtrafik inom de ekonomiska ramarsom SJ anser vara rimliga.Det ankommer sedan på staten via transportrådetatt köpa trafik som inte är lönsam. I det fallet harinte något sådant köp föreslagits, vare sig av SJ ellerav transportrådet såvitt jag förstår. haratt behandla frågan om medel för sådana köp, ochdet hänvisade jag till i svaret på frågan. Jagavvaktar beslut när det gäller den delenav frågekomplexet.Anf. 118 ():Fru talman! Berörda kommuner kräver att enheltäckande och genomlysande analys av ärendetgörs innan eventuella förändringar genomförs ochatt SJ trafikerar ,och via i oförändradomfattning. Jag tycker att det är en rimlig begäran,som även kommunikationsministern kundeinstämma tills alla papper kommer på bordet.Hänsyn måste också tas både till miljö och till detidsaspekter som uppkommer när man övervägeratt övergå till buss.Jag erinrar mig att kommunikationsministern här ikammaren vid tidigare tillfällen har försvaratsovvagnstrafiken på när den frågan harvarit uppe till debatt. Jag har ingenting emot det.Jag tycker att det är riktigt, och jag tycker att viskall ha den trafiken. Men det måste vara likariktigt att göra samma utfästelser för en geografisktbegränsad region med stor regional betydelse somligger i och som berör drygt 100 000människor.Anf. 119 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag får än en gång uttryckauppskattningen över att vi är överens omsovvagnstrafiken i övre . Den faller inomramen för den upphandling som transportrådettidigare har gjort och som SJ har offererat. Det varmot bakgrund av de rykten som kom i svang att dentrafiken skulle falla bort och att hela övre Norrlandi stort sett skulle bli utan persontrafik som det varnödvändigt att göra ett förtydligande på denpunkten. Det var innan regeringen hade lagt denproposition som behandlas i . finnsförslagen i alla delarna i , och det är sedantrafikutskottet och kammaren som får ta ställningtill förslagen.Anf. 120 ():Fru talman! Faktum kvarstår ändå att det är SJ somhar gått ut till kommunerna med den nya planen.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1990/91:401 om utbyte avutländska körkort mot svenskaAnf. 121 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om ochi så fall när regeringen kommer med förslag om nyaföreskrifter rörande utbyte av utländska körkort.Utredningen 2000 har, som LolaBjörkquist påpekat, presenterat ett förslag tilländrade regler för utbyte av utländska körkort.Förslaget har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom kommunikationsdepartementet.Jag räknar med att regeringen skall kunna taställning i frågan under våren.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Men jag villbygga på frågan litet grand.Vid tidigare frågestunder harkommunikationsministern hänvisat till attutredningar har varit på gång. Samma sak har gälltbesvarandet av motionerna. finns det enutredning som blev färdig , och mantrodde att ett förslag skulle kunna läggas fram ijanuari 1991.I utredningen föreslår man, precis som tidigare, atti stället för att granska om körkorten är äkta ellerinte, att vederbörande får göra en uppkörning föratt visa sin förmåga att köra bil. Förslaget innebäratt yrkesmänniskor som letar efter eventuellaförfalskningar kan göra vettigare saker. Detinnebär också att människor slipper känna sig sombrottslingar. Om jag har läst tidigare utredningarrätt behöver detta inte kosta mer än vad det kostarnu, tvärtom kanske det skulle gå att tjäna på attändra på detta.På statens kriminaltekniska laboratorium iLinköping dignar man under allt detta arbete.Ärendemängden har rusat i höjden från att 1986--1987 ha omfattat ungefär 200 till ungefär 1 000 år1988--1990.Jag är medveten om att detta inte är så enkelt. Mennu har denna fråga utretts så förfärligt . Finnsdet någon risk när regeringen har övervägt fråganatt man inte kommer fram till något förslag?Anf. 123 Kommunikationsminister ():Fru talman! har arbetat framdetta förslag föredömligt snabbt. Men det måsteske en remissbehandling, och det måste skeöverläggningar med de andra nordiska länderna ien sådan fråga som så intimt berör grannländerna.En del beredningsarbete återstår nu idepartementet.Men jag vill understryka att jag är angelägen att viskall komma fram till ett beslut så snart sommöjligt. Jag kan försäkra att vi påskyndar arbetet idepartementet bl.a. mot bakgrund av det som LolaBjörkquist påtalat, nämligen den arbetsbelastningsom existerar på kriminaltekniska laboratoriet ochpå länsstyrelserna. Därför är det angeläget att visnabbt kommer fram till ett ställningstagande. Jagräknar med att det skall kunna ske inom dennärmaste tiden.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tolkar detta så, att det kommer ettförslag och att det förslaget går i riktning mot vadutredningarna har föreslagit.Anf. 125 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall inte i detalj föregripaförslaget och det ställningstagande vi kommer attgöra. Men jag vill betona att jag är angelägen omett beslut så att vi kan hitta en rationell lösning.Dagens tillstånd är inte tillfredsställande.Anf. 126 ():Fru talman! Om det inte kommer ett snabbt beslutoch om det inte innebär att man på statenskriminaltekniska laboratorium slipper att arbetamed dessa saker, måste regeringen se till att dettillförs mer medel. Det finns inte folk som kanarbeta med detta, och man ligger mycket efter.Jag tolkar detta så, att statsrådet kommer att läggafram ett förslag som går i riktning mot vadutredningarna har föreslagit och att nyanställningarinte skall behöva övervägas.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:Sk46--Sk49 till skatteutskottet27 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:92 Ny bostadsrättslag m.m.Förslag1990/91:14 Fullmäktiges i förslagangående tioöresmyntet28 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 12 februari1990/91:146 av () tillstatsrådet om amerikanskadesertörer:Jag har fått en förfrågan om kan ta emotamerikanska desertörer från . Skälet förderas strävan efter att komma till är att deinte vill bli kommenderade till Gulfkriget.Enligt utlänningslagen finns ju en möjlighet attmedge asyl för krigsvägrare.Å andra sidan togs en regel ombegränsad asylrätt, som säger att man inte längreavser att ta emot de facto-flyktingar ellerkrigsvägrare. Ingen lagändring har dock skett,varför det är angeläget att kunna lämna besked tillmin frågeställare.1. Är en undantagsregel annat än tillfälligtöverordnad en lagfäst bestämmelse?2. Hur länge avses undantagsregeln gälla?29 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 12 februari1990/91:406 av () tillstatsrådet om framtida skolledareskompetens:I den omstrukturering av skolan och barnomsorgensom nu pågår förekommer det att förskollärareanställs som rektorer.Vi har varnat för en utveckling som leder till attskolans roll som kunskapsförmedlare inte längreses som det primära.I skolans ledning skall enligt vår mening finnaspersoner som med kraft kan medverka till atteleverna får goda kunskaper och färdigheter. Fördetta krävs att skolan arbetar med den klarastruktur som erhålls av en undervisning baserad påskolans ämnen. Såväl lärare som skolledning måsteha en god ämneskompetens för att verksamheten iskolan skall ha hög kvalitet.Härav följer att även skolans ledning skall ha engedigen ämneskompetens och erfarenhet avundervisning.Med anledning av det anförda vill jag frågaskolmininstern:Vilka åtgärder är statsrådet berett att vidta för attgarantera att skolledare har nödvändigakunskaper och erfarenheter av arbetet i skolan?30 § Kammaren åtskildes kl. 18.39.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.