prot · GE0985 · 1991-03-25 00:00:00 — Därför är detinte någon bra lösning att remittera sökandehushåll till bank eller konsumentvägledning.Jag tycker att det är en framgång att UHÄ harskrivit in detta i utbildningsplanen förgrundutbildningen. Jag hoppas att statsrådetliksom jag kommer att följa dessa frågor medintresse och se vad som händer ute påsocialhögskolorna.Anf. 17 Utbildningsminister ():Fru talman! När det gäller av behovet och värdet av dennautbildning har vi helt och hållet sammauppfattning.Jag delar emellertid inte hennes oro att de somverkar inom utbildningsväsendet inte skulle kunnafullfölja sina uppgifter. I det stycket har jag alltidhaft för vana att förutsätta att de som skall utförayrkesuppgiften både är beredda att göra och klararav det.Om jag åker taxi brukar jag aldrig känna någon oroför att taxichauffören skall köra mig någonstans ditjag inte har beställt eller att han inte skall veta varthan skall köra. Jag lutar mig lugnt tillbaka,avvaktar och ingriper inte förrän jagupptäcker att han kör vilse. Jag tycker att det kanvara en ganska god metod att använda för atthantera denna fråga också, att inte uppträda somen orolig taxikund som är så orolig atttaxichauffören kör i diket till följd av alla depåpekanden som kommer från baksätet.Anf. 18 ():Fru talman! Inte tror jag att någon kör i diket föratt jag är orolig för att det skall bli besvärligt påsocialhögskolorna i fråga om denna del avgrundutbildningen. Jag ingriper inte heller, men jagkan inte tänka mig annat än att ministern precissom jag är intresserad av dessa frågor. Det ärintressant och viktigt att följa resultatet och se vadsom händer med det väldigt viktiga tillägg som ärnytt.Jag tror precis som statsrådet att man påsocialhögskolorna kommer att fullfölja arbetet,men eftersom det är så nytt och det finns så mångatveksamheter, tycker jag inte att det är fel att ta uppfrågan och intressera sig för den.Jag får önska socialhögskolorna lycka till!Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1990/91:151 omNorrtälje polisdistriktAnf. 19 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt jag vill medverka till att polisen iNorrtälje får ökade resurser både generellt ochunder sommaren 1991.Först vill jag nämna att det är regeringen som, inomde av givna ekonomiska ramarna,bestämmer antalet polistjänster i landet och hurdessa skall vara fördelade på polisdistrikten. Närdet gäller polismyndigheten i harregeringen beslutat att där skall finnas 70polistjänster.Man kan naturligtivs fråga sig om fördelningen avpolistjänster i stort i landet är riktig. Vid densenaste översynen av polispersonalens fördelningmellan polismyndigheterna, som genomfördes avrikspolisstyrelsen på uppdrag avregeringen, utgick man från ett statistiskt material,där man främst tittade på polistjänsternasfördelning samt befolkningsunderlag ochbrottsvolym inom resp. polisdistrikt. Dettamaterial analyserades och bedömdes sedan motandra faktorer av betydelse.För del visade utredningen att antaletpolistjänster borde minskas med fyra, dvs. från 70polistjänster till 66. Den reduktionen av antaletpolistjänster i kom dock aldrig till stånd.Den av senast sammanställdainformationen avseende polismyndigheternasarbetsbelastning ger inte heller stöd för någonomfördelning av polispersonal tillpolismyndigheten i Norrtälje.Inom länet är högsta polismyndighetoch har ansvar för polisverksamheten där.Länsstyrelsen kan ingripa i olika hänseenden ipolismyndigheternas verksamhet. Bl.a. harlänsstyrelsen möjlighet att omfördela polistjänstermellan länets polismyndigheter i syfte att tillgodosebehovet av en jämn arbetsbelastning mellanpolismyndigheterna. När det gäller länär det dock osäkert om man kan åstadkommanågon förbättring i arbetsläget genom en sådanomfördelning av tjänster. Detta beror på antaletvakanta tjänster i länet. Även om utvecklingenhåller på att vända, är läget fortfarandebekymmersamt, framför allt vid polismyndigheten iStockholm. För Norrtäljepolisens del är situationenväsentligt bättre. Där fanns bara en vakantpolistjänst.Som framhållit visarpolismyndigheternas arbetsbelastning tydligasäsongsvariationer. För många polisdistrikt ärarbets- och personalläget svårast under sommaren.Detta gäller bl.a. för distrikt som omfattarkommuner med många sommargäster. Dit hörNorrtälje.Detta är en återkommande problematiksom har att hantera i sin egenskap avlänets högsta polisorgan. kan bl.a.besluta om polisförstärkning från ett distrikt till ettannat, antingen inom länet eller till ett annat län. Ipraktiken sker diskussionerna om sådanapolisförstärkningar oftast direkt mellan deregionala polischeferna.När det gäller situationen i försökerlänsstyrelsen i att i möjligaste månbeakta de förstärkningsbehov som uppkommer iNorrtälje polisdistrikt . Undersommaren 1990 var emellertid personalsituationenvid länets polismyndigheter sådan, att någonförstärkning till bl.a. polisdistrikt inte varmöjlig.Även andra vägar måste användas för att förbättraarbetssituationen ute i polisdistrikten. Ipropositionen om förnyelse inom polisen (prop.1989/90:155), som regeringen förelade ivåras, togs en del av de här problemen upp. Vidriksdagsbehandlingen rådde det stor enighet om deåtgärder som regeringen vidtagit eller planerar.Jag vill här nämna några av åtgärderna.-- Antagligen till har utökats till ennivå som medför att vi framöver uppnår balansmellan antalet utbildade poliser och antaletpolistjänster-- Regeringen har medgett polisväsendet att ta ianspråk lönemedel för vakanta polistjänster för attanvändas till att anställa administrativ personal somavlastar poliserna arbetsuppgifter som inte kräverpolisutbildning-- Polismyndigheterna har iprincip rätt att helt bestämma över sin organisation.Därmed har också förutsättningarna ökat för attanvända personalresurserna på ett flexibelt ocheffektivt sätt.-- Regeringen driver på utvecklingen mot ett ökatsamarbete både mellan polismyndigheterna i länetoch över länsgränserna. Bl.a. har regeringen gettett antal länsstyrelser i uppdrag att bedriva enförsöksverksamhet med samverkan i fråga omfunktionen som vakthavande befäl. Ändringar harockså införts i polislagen, som innebär attlänsstyrelsernas beslutsbefogenheter ytterligareökat för att ge möjlighet till olika typer avsamverkan.-- har inom igångsattsen översyn av organisationsstrukturen inom polisenför att ge polisen en organisation som bättrefrämjar samverkan och effektivitet och som gör attresurserna kan föras över från administration tilloperativ verksamhet.-- Av betydelse för att öka polisens effektivitet ärockså det intensiva rationaliseringsarbete inompolisväsendet som pågår inom ramen /90års avtalsuppgörelse.Med detta svar har jag gett en beskrivning av olikatyper av åtgärder som regeringen vidtagit för attunderlätta polisarbetet och främja rekryteringengenerellt inom landet och inte minst inomStockholms län. Regeringen bör inte i dessahänseenden särskilt föreskriva vad som skall gällaför polismyndigheten i Norrtälje.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill, som moderat politiker, attmänniskorna skall ha så stor frihet och valfrihetsom möjligt. Men med ökad frihet följer ökatansvar. Vi måste ta ansvar för de människor sombehöver stöd och vård, men vi måste också, utöverfrihet och valfrihet, se till att människorna lever itrygghet. Vi måste garantera medborgarnarättstrygghet, ett skydd mot ökande brottslighet,mot inbrott, misshandel, rån och våld. Vi måsteminska trafikförseelserna för att minskatrafikolyckorna.Välfärdssamhället behöver en fungerande polis ochpoliskår. Så är det inte , trotsregeringens skönskrivningar och trots allt positivtman kan läsa både på och mellan raderna istatsrådets svar på min interpellation. Varje dagbegås brott. drabbas oskyldigamedmänniskor, som sköter sitt arbete, betalar sinaskatter och över huvud taget lever ett hederligt liv.Varje gång en människa drabbas undrar hon ellerhan, anhöriga, goda vänner och alla övriga som fårvetskap om överfallet: Var är polisen? Hur kan detha blivit så här?När jag flyttade från tillNorrtälje och Roslagen flyttade jag från mångastorstadsproblem -- trodde jag. Visst är luftenbättre och tystnaden rogivande, men vi har sammaproblem som man har i när detgäller trafik och trafikolyckor. Antalettrafikolyckor är större i än i Stockholm,bl.a. på grund av de urusla vägarna i Roslagen ochpå grund av den ringa polisövervakningen.Norrtälje polisdistrikt har för små resurser.Jag vill dock tacka statsrådet för ett fylligt ochkonstruktivt svar, som i några avseenden innehållerståndpunkter som inger förhoppningar.Det avgörande är tydligen att statsrådet och hansdepartement och alla övriga instanser som försökermedverka till en riktig fördelning av polistjänsterhar fått felaktig uppfattning. Varken ni ellerlänsstyrelsen tar tillräcklig hänsyn till attpolisdistriktet geografiskt sett är mycket mycketstort, med långa vägar för utryckningar. Det tarlång tid att komma från den ena delen av distriktentill den andra.Inte heller tar ni tillräcklig hänsyn till att det, utöverde fastboende på ca 44 000 människor, tillkommermellan 140 000 och 160 000 sommarboende. Mendet gäller inte bara detta, utan poängen är att manmåste ta hänsyn till att de sommarboende alltmerblir såväl höst- och vinter- som vårboende. Allt fleråker ut till sina ställen.De 70 polismannatjänsterna räcker inte till. Mangjorde i utredning, somstatsrådet refererar till, en riktigt rejälfelbedömning. Roslagen kräver att det görs enförnyad utredning. Jag undrar: Vill statsrådetmedverka till detta?Vi vill inte på nytt uppleva en sommar som den1990; det är ju som problemen ärriktigt stora. Tyvärr ser det mörkt ut inför denkommande sommaren. Såvitt jag har läst svaret påmin interpellation rätt inger det inte några storaförhoppningar.Polisbristen är stor, och det var den också förrasommaren. kunde icke göraomfördelningar så att polisdistrikt ficknågra ytterligare tjänster. I det avseendet är svaretdess värre klart negativt.Visst hjälper det om några tjänster omfördelas,men problemet är ju att med en sådanomfördelning tillkommer extra kostnader, ochpolisdistriktet har inte möjlighet att betala försådana. En sommar kan det kanske vara frågan omatt omfördela tre tjänster. Detta innebär extrakostnader på . Det har inte ett sådantdistrikt i sin budget.Till sist vill jag fråga herr statsråd vad statsrådet kangöra för att vi skall slippa återuppleva sommaren1990. Varifrån skall polisdistriktet ta pengar till deextra kostnaderna när tjänster skall omfördelasinom länet?Anf. 21 Civilminister ():Fru talman! Jag tackar för de uppskattande orden.Jag försökte ge ett tydligt svar om hurbeslutsprocessen går till, och vad jag anser vararegeringens och uppgift när det gällerstyrning och vad jag menar vara länsmyndighetensoch polismyndigheternas egna uppgifter när detgäller hur man skall hantera situationen.Jag har bidragit till att lägga en grund för attsituationen skall kunna underlättas. Utbildningenav polisaspiranter ligger nu nämligen på en avsevärthögre nivå. Vi har merapersonal i , även om det fortfarandeär det län som är mest utsatt när det gäller vakanser.Vi har vidare avsatt medel för att anställaadministrativ personal. Det underlättar att mankan få personal som fullgör de uppgifter sompolismyndigheten har, även om det inte gäller fulltutbildad polispersonal. Det betyder också attmöjligheten att stötta med poliser undersommaren underlättas.Jag vill emellertid inte ställa i utsikt att man motbakgrund av personalsituationen i länet i helhet kanställa personal till förfogande från andrapolisdistrikt i till Norrtäljepolisdistrikt.Har man vakanser inom polisstaben innebär det attmedel frigörs som man kan ta i anspråk. I övrigt ärdet en sak som man får klara inom ramen för detekonomiska utrymme som man har till förfogande.Jag vill även kommentera några saker som AlfWennerfors tog upp, där jag anser att vi är heltense. En mycket viktig del av välfärden är enpolismyndighet som fungerar och en polistjänstsom fungerar. Det är en av de viktigastetrygghetsfaktorerna. Jag har på olika sätt försöktmedverka till att vi skall förbättra den situation somhar varit. Jag har inte försökt skönmåla situationen.Det begås alldeles för många brott. Det finnsvakanser inom polismannakåren, som vi försökerfylla. För få brott förs fram till åtal. Vi kämparständigt med detta.Avslutningsvis skulle jag vilja kommenteraNorrtälje polisdistrikt i ett större perspektiv. AlfWennerfors säger att polisdistriktet i ärstort. Jag har ganska besökt Kirunapolisdistrikt, som är landets största. Jag har varit iGällivare polisdistrikt, som är mycket utsträckt,och jag har även varit i polisdistrikt,som är mycket stort. Det finns många polisdistriktsom är ganska stora och där man har stora avstånd.I vissa av dessa distrikt har man i princip sammaproblem som i . Det gäller dock intesommargäster utan vintergäster. Detta kan vi intelösa genom en generell fördelning av personal. Detmåste lösas genom insatser mellan länen och inomlänen. Jag tror dock att den situation som vi nu harändock är något bättre än vad den har varit. Om detsedan leder till att som har denuppgiften kan omfördela polispersonal så att manbättre klarar sommaren i , tycker jag inteatt jag skall stå här i kammaren och säga. Det ärlänsstyrelsens uppgift att göra det i samråd medlänspolischefen.Anf. 22 ():Fru talman! Jag uppskattar mycket att jag har fåtten del instämmanden när det gäller den principiellasyn som jag tycker att man bör ha på skyddet ochrättstryggheten för människorna. Jag uppleverockså att -- och jag hoppas att jag har rätt i det --statsrådet är beslutsam när det gäller denlångsiktiga utvecklingen och vill medverka tillavsevärda förbättringar.Jag är emellertid ledsen över att framställningenkanske ändå är för ljus när det gällerpolisutbildningen. Endast 600 aspiranter tas in.Regeringen har själv skrivit i propositionen att meddetta antal polisaspiranter blir det inget överskottförrän , 1997. Vi vet inte så mycket om det.Det kan bli värre, men det kan också bli bättre. Vifår hoppas att det blir bättre. Vi moderater anserdock att antalet polisaspiranter borde vara 800, föratt man skall kunna vara riktigt säker på att snabbtkunna uppnå en situation där det inte uppståralltför stora vakanser.Långsiktigt hoppas jag att statsrådet har rätt i dekonstruktiva synpunkter som har framförts iinterpellationssvaret. Jag är dock mycket ängsliginför sommaren. Vi vill inte än en gång uppleva ensådan sommar som . Roslagsborna betalarhöga skatter som alla andra. Vi tycker att de ocksåbör ha det skydd och den rättstrygghet som allaandra människor kräver. Jag kan dock skönja någotsom inger hopp, även om statsrådet inte kan stå häroch lova att vi skall få ytterligare tjänster.En fråga, som statsrådet inte svarade på, kvarstår.Frågan gäller de extra kostnader som varjeomfördelning av en polismannatjänst medför. Omdet rör sig om tre tjänster medför det för Norrtäljepolisdistrikt, och andra polisdistrikt, en extrakostnad för en sommar på . Vad skallpolisdistriktet ta sig till när dessa pengar inte finns ibudgeten? Vad skall man ta sig till när man intelängre kan omfördela inom sin egen budget? ett bra råd till ett sådant polisdistrikt?Anf. 23 Civilminister ():Fru talman! Först vill jag något kommentera detantal personer som vi har beslutat ta in påaspirantutbildning. -- om vi räknar in1991 och 1992 -- kommer vi sammanlagt att ta in2 000 aspiranter. Det är mer än vi har gjort tidigare.Min uppfattning är att med det intaget bör viavsevärt tidigare än 1996 eller 1997 kunna nå upptill balans när det gäller polismannatjänster ochbesätta de vakanta tjänsterna. I och med denrådande lönesättningen för poliser har polisyrketåterigen blivit attraktivt. Det har alltid varit ettintressant yrke, men många av de poliser som harvarit tjänstlediga för att pröva ett annat jobb vändernu tillbaka. Vi kan således räkna med färreavgångar och snabbare fylla upp vakanserna.Jag vill påpeka för -- i händelse avatt det har tagits upp i den moderata motionen,vilket jag inte tror -- att om man ytterligare skulleöka aspirantintaget, står vi inför en ytterligareutbyggnadsfas när det gäller . Vi harlagt ner en hel del pengar på att bygga ut den. Om viskulle fortsätta med ytterligare 800 polisaspiranter,kommer vi att behöva ytterligareutbildningsplatser. Vi måste då investera ganskamycket pengar, vilket vi inte har haft råd med.Det finns inget generellt svar på frågan om de extrakostnaderna. Om man lånar från ett annat distriktbör man normalt betala för det. Det är dock intealltid så sker i samband med kommenderingar. Jaghar diskuterat denna fråga ganska utförligt både påpoliskongressen och med polischeferna på derassammankomster. Ett sätt är att utvecklamöjligheterna att samverka mellan polisdistrikt såatt man t.ex. kan ha bevakning mellanpolisdistrikten. Man kan över huvud tagetsamverka när det gäller att stötta upp varandra.Därigenom kan man spara personal, minskaövertidskostnader och liknande.Jag skall göra allt vad jag kan för att medverka tillatt vi skall förbättra situationen ytterligare, men jagtycker att vi faktiskt är på god väg när det gäller attse till att polissituationen i förbättras och attpolismännen har rimliga möjligheter att klara ettganska svårt jobb.Anf. 24 ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag framföra tvåförhoppningar. Den ena är att statsrådet skalllyckas, dvs. att vi skall klara av den här bristenframför allt i sommare. Den andra förhoppningenär att jag skall slippa ställa någon ytterligare frågatill statsrådet i det här ämnet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1990/91:156 omöverförandet av nya uppgifter på kommunerna ochdet kommunala skattestoppetAnf. 25 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig1. om regeringen är beredd att uttala att inuvarande läge med kommunalt skattestopp inganya uppgifter skall åläggas kommunerna av statenom inte staten tillför kommunerna nyaresurser för detta, och2. om regeringen därutöver är beredd att verka föratt när så sker de ekonomiska relationernaklarläggs i överenskommelser mellan staten ochkommunförbunden.Det samhällsekonomiska utrymmet för enkommunal volymtillväxt är ytterst begränsat. Detinnebär att kommuner och landsting tvingasanvända sina befintliga resurser mer effektivt föratt de skall kunna möta medborgarnas krav på godvård och service. Mot bl.a. den bakgrunden harregeringen i årets budgetproposition (prop.1990/91:100, bil. 9) anfört att statsmakternas stödför att bidra till att kommuner och landsting kangenomföra förändringar i verksamheten börvägledas av följande principer:-- Kommuner och landsting åläggs inte nyauppgifter utan att de ges möjlighet attfinansiera eventuella nya åtaganden med andramedel än höjda skatter.-- Ansvarsfördelningen mellan staten ochkommunerna resp. landstingen klargörs. Statenformulerar övergripande mål och decentraliseraransvaret för verkställigheten ytterligare.-- Statliga riktlinjer som inte är nödvändiga för atttrygga grundläggande samhällsintressen i fråga ombl.a. likvärdig service för medborgarna tas bort.-- Statsbidragen ges en mer generell utformning.-- En övergång till ökad målstyrning av kommunalverksamhet bör ske som större kravkommer att ställas på uppföljning av resultaten.-- Åtgärder som syftar till att öka produktivitet ocheffektivitet i den kommunala sektorn skalleftersträvas.Dessa principer är vägledande för regeringen närförslag till förändringar som påverkar kommuneroch landsting utarbetas.Åke Wictorsson har frågat mig om regeringen ärberedd att uttala att i nuvarande läge medkommunalt skattestopp inga nya uppgifter skallåläggas kommunerna av staten om inte statensamtidigt tillför kommunerna nya resurser fördetta. Mitt svar är att regeringen redan har gjort ettuttalande om att kommuner och landsting inte skallåläggas nya uppgifter utan att de gesmöjlighet att finansiera eventuella nya åtagandenmed andra medel än höjda skatter.Det betyder att eventuella nya uppgifter inte mednödvändighet förutsätter att nya ekonomiskaresurser skall tillföras den kommunala sektorn. Dekan också genomföras om kommunerna samtidigtges vidgade möjligheter att effektivisera sinverksamhet. Förändringarna inom skolan ochäldreomsorgen är exempel på förslag därmerkostnaderna för kommunernas nya åliggandenfinansieras dels med ytterligare statsbidrag, delsgenom effektivisering som kan genomföras efteravreglering och ändringar i ansvarsfördelningen.Kommunernas ekonomiska situation, ikombination med det kommunala skattestoppet,kräver att de kommunalekonomiska effekterna avstatsmakternas förslag till beslut är välpenetrerade. Detta görs bäst i samarbete med densakkunskap som finns hos de kommunalaföreträdarna. De ekonomiska effekterna avförändringar som regeringen föreslår och sompåverkar den kommunala sektorn, brukar därför iallmänhet utredas i samarbete med och . Hurfinansieringen sedan skall ske är en annan fråga.Som jag har nämnt kan den ske på olikasätt.Förslag som får ekonomiska effekter förkommuner och landsting brukar därefter tas upp iolika överläggningar mellan regeringen ochförbunden. Ett exempel på detta är deöverläggningar som behandlar den kommunalaekonomin. Överläggningar av det slaget ärvärdefulla instrument i dialogen mellan den statligaoch kommunala nivån om mål, prioriteringar ochresurser för den kommunala sektorn. De har ocksåutvecklats efter hand. Jag vill särskilt nämna attregeringen inrättat en ny beredning för samverkanmellan stat och kommun. En viktig uppgift fördenna är att samordna kontakterna mellanregeringen och kommunförbunden. Exempel påfrågor som skall övervägas av beredningen ärkommunal ekonomi, effektivitet och produktivitetsamt statens styrning och uppföljning av kommunalverksamhet.Anf. 26 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaretpå min interpellation. Tyvärr innehåller svaret ingetutöver vad som var känt när jag skrevinterpellationen. De principer som i svaretredovisas för statsmakternas stöd tillförändringsverksamheten i kommuner ochlandsting angavs ju i finansplanen. Systemet föröverläggningar med kommunerna var ocksåetablerat. Trots allt detta har regeringen sedandess, som framhölls i interpellationen, lagt fram tvåförslag som direkt strider mot allt detta: det om detsärskilda bostadstillägget till pensionärer, sominnebär att kommunerna drabbas avkostnadsökningar i storleksordningen 200 milj. kr.,och det om bidragen till institutionsvård.I det senare fallet innebär förslaget att pengar föranordningsbidrag skall tas ur ett driftbidrag somöverenskommits med kommunförbunden samtidigtsom detta minskas , i ett läge dådriftkostnaderna ökar till följd av ett ökatplatsantal. Detta är så mycket meraanmärkningsvärt som det här föreligger enöverenskommelse med kommunförbunden förtiden t.o.m. 1992.Om regeringen ville ha en ändring till stånd bordenaturligen förhandlingar ha skett med förbunden.Detta har inte skett. Därmed har ytterligarekostnader i storleksordningen 200--300 milj.kr.lagts på kommunerna i ett läge då deras budgetarredan är fastställda.Kommunernas nuvarande kärva ekonomiska lägeoch de därmed aktualiserade förändringarnakommer att få direkta återverkningar påsysselsättningen ute i kommunerna, eftersom en såstor andel av den kommunala verksamhetenförutsätter personalinsatser. Varje ytterligare,oplanerad, belastning innebär därför en ökning avarbetslösheten.Jag delar finansministerns i olika sammanhanggjorda bedömningar att kostnadsutvecklingen i statoch kommun, socialförsäkringssystemensutveckling och löneutvecklingen måste hållas inomden ram som den ekonomiska tillväxten skapar.Inom denna måste också ske ett ökat sparande föratt klara av föreliggande investeringsbehov inomolika sektorer. Detta nödvändiggör ett intensifieratförändringsarbete på dessa områden.