prot · GE09114 · 1991-05-17 00:00:00 — Jag kan intebortse från att så är fallet. Politiken är fylld av dentypen av s.k. symbolsiffror, symbolområden. Vårsymbolsiffra för det svenska försvaret är enminskning med 10 %.Värnpliktssystemet kommer att utredas. Det har ioch för sig vi som sysslar med försvarspolitik haftönskemål om och känt till ett bra tag. Men i dagpresenteras det som en nyhet i massmedia. Det ärnaturligtvis alldeles uppenbart att konsekvensenför oss som vill ha en minskning av den militäraorganisationen blir att en allmän värnplikt för allamän kommer att utgöra en alltmer omöjligkonstruktion. Det kan man naturligtvis lösa medolika medel. Man kan acceptera att begreppet tasbort. Vi skall inte tala om allmän värnplikt. Mankan tala om allmän värnplikt i teorin men integenomföra den i praktiken, ungefär som man gör iDanmark. Man kan ha ett system där de som villingå i en militär organisation har möjligheter attgöra det, andra slipper. Man kan halottningssystem. Det lär som sagt bli tillfälle attdebattera detta när utredningen kommer i gång.Det är viktigt att synen på det militära försvaretsom en hela folkets angelägenhet lever kvar. Denåsikten tror jag i alla fall är gemensam för ossallihop. Det är definitivt en förutsättning för att viskall behålla ''det kollektiva ansvaret fördödandet''. Det skall inte vara möjligt att utpekanågon viss grupp som står för samhällets våld. Jagtror att det är utomordentligt viktigt. Det ärnärmast en fråga av filosofisk karaktär, men det ären princip som jag tycker att ett demokratisktsamhälle inte har råd att slänga över bord.Jag började med att säga att alla påstår att det härförsvarsbeslutet innebär ett mellanår. Man kanockså säga, som en del har gjort, att förhållandet attdet är så är ett uttryck för vanmakt. Man kan sägaatt det är ett uttryck för en faktisk politisk situation.Man kan säga att det råder vanmakt på en mängdandra områden inom politiken. Det här belysernaturligtvis det faktum att ingen påstår attdemokrati är enkelt. Ingen påstår att demokrati ärett sätt att på ett effektivt sätt nå fram till beslut.Men det är ett sätt att nå fram till ett beslut sommajoriteten till nöds kan acceptera.Det skulle naturligtvis vid ett annat tillfälle än endag som denna, när förströddheten ochlikgiltigheten är den etikett som nästan allaanvänder i avvaktan på det som skall komma, varaangeläget att fundera kring mer principiella frågor.Men jag tycker att vi måste ha den delen i åtankehela tiden. Militärt försvar handlar inte omregionalpolitik, om budget eller om industrinssysselsättning i första hand. Det är konsekvensersom vi kan betrakta i ett senare skede. Det ärnaturligtvis nödvändiga konsekvenser. För mig somnorrlänning är det naturligtvis en väldig skillnadmellan att förband i läggs ned ochatt man tar bort motsvarande arbetstillfällen i andradelar av landet. Behovet är naturligtvis vida störrei de glest befolkade delarna av landet. Det ärnågonting som vi lär få debattera ytterligareframöver. är det inte läge för det.Herr talman! Jag yrkar än en gång bifall tillreservationerna 13, 19 och 70.Med anledning av det som i övrigt har sagts omintresset för den här debatten , skulle mankunna säga att det finns fler saker som vi har haftmed i förberedelserna för det här betänkandet,vilka vore värda att belysa vidare. Men jag avstårav de skäl som jag angett.Anf. 6 i ()replik:Herr talman! I detta joviala och, som sade, smått filosofiska inlägg finns en nyriktning som vi inte är riktigt säkra på att vi kännerigen. Jag ifrågasätter inte att det är vänsterpartiets.Men jag tycker ändå att det är värt att notera attvänsterpartiets mål är en värld utan vapen.Det är möjligt att intressegemenskaperna ivärldskommunismens upplösning har gått så passlångt att det finns behov av att så här kraftigtmarkera avstånd från kommunistiska regimer runtom i världen. Det är annars uppenbart att intressegemenskapen i partier som har funnits tidigare ochsom stått kommunisterna nära harfört fram till vapensmedjor som har rasslat ochdundrat kraftigare än någon annanstans i världen.Från den utgångspunkten är det en mycketintressant iakttagelse att och hanspartis uppfattning nu är att det vore lugnast ochbäst, t.o.m. ett mål, med en värld utan vapen. Mankan närmast fråga sig varför nöjer sigmed att minska den svenska vapenarsenalen med10 %, om man ändå har den grundläggandeinställningen. Men det kanske tjänar ett annatsyfte.Min fråga, , är: Om varken JanJennehag eller jag kan påverka vapensmedjornaute i världen, och vi vet att den militära potentialenär betydande, är det då en klok politik att ,som ni i föreslår, gör ensidiganeddragningar av vårt försvar? Det handlar dockom människors integritet och oberoende. Detgäller för alla alltifrån de vänsterpartister somröstar på till dem som röstar på andrapartier ända ut på högerkanten och på mitt egetparti. Alla de människorna är nog undrande införett sådant budskap.Anf. 7 () replik:Herr talman! Var vapensmedjor har skramlatmest, i , det kan mannaturligtvis diskutera. Men jag tror att det harskramlat väl så mycket på andra håll som i deförutvarande kommunistiska staterna. För attavsluta den delen av debatten vill jag säga att jagtar ansvar för den politik som mitt parti har beslutatom i den ordning som jag tycker är demokratisk.Om sedan definierar det som attvi genom partiets historia har haftintressegemenskap, åsiktsgemenskap eller vilkengemenskap som helst med diktaturer är det ArneAnderssons analys. Jag tror inte att vi kommerlängre i den frågan.Jag tycker alltså att den politik som mitt parti harfört genom den svenska historien tål en belysning.Om i har en annanuppfattning, får vi väl ta upp en diskussion.Så till en annan sak som togs upp i ArneAnderssons inlägg. Det gäller hans fråga om hur vikan föreslå ensidiga neddragningar. Då vill jag förstoch främst säga att det inte är fråga om någraensidiga neddragningar. Det sker ju neddragningarpå många håll i vår omgivning. Jag tror att dethandlar om neddragningar som kan stå sig. Därförtycker jag att det är en uppgift för vårt parti att tade praktiska konsekvenserna av en sådan härutveckling. Vi måste visa att vi tycker attutvecklingen är riktig och att vi vill ge vårt bidraggenom att göra det som vi vill att andra skall göra.Anf. 8 ():Herr talman! Säkerhets- och försvarspolitiken kaninte ändras från den ena dagen till den andra. Vi imiljöpartiet de gröna har alltsedan partietstillkomst sagt nej till principen om militärt försvar,och vi gör det med ännu större emfas . Men detbetyder inte att vi vill avrusta utan att ta hänsyn tillhistoriska erfarenheter, till omvärldens utseendeeller till den ovissa framtiden. Detta måste beaktas.Majoriteten i denna riksdag synes emellertidklamra sig fast vid en militär modell som gäller ändasedan . Den blir alltmer föråldratill följd av utvecklingen i omvärlden och densnabbt ökande sårbarheten i vårt samhälle.Grunden för försvarspolitiken förändras just nuraskt och radikalt:Den hotfulla är borta.Marginaldoktrinen är irrelevant. Regeringenvänder på klacken och ansöker om medlemskap iEG. Man talar om beredskapshänsynen i denkommunala planeringen. Men staten lägger framförslag om byggandet av en utan attdet förs diskussioner om sårbarhetsaspekten. 30 %av de värnpliktiga ratas och kan inte krigsplaceras.De passar inte in i systemet osv.Men försvaret förändras inte. Men man skjutertill samma pengar, i fasta priser, som man alltid hargjort. Försvarsstaben försöker med dessa medelförtvivlat upprätthålla ett stormaktsförsvar som detegentligen inte längre finns några pengar till. Det ärungefär så jag uppfattar situationen.Fortfarande talas det i programplaneanvisningarnatill ÖB om att vi skall vara alliansfria i fred syftadetill neutralitet i krig. Talet om ett EG-medlemskapsyftande till neutralitet i krig låter trovärdigt ochbra. De säkerhetspolitiska dogmerna har blivitföråldrad liturgi, och det militära försvaret liknaralltmer en potemkinkuliss.Jag tycker att det finns tre krav som bör ställas påett bra försvar: Det skall vara en god anspassningtill hotbilden. Det skall vara minsta möjliga militäramakt. Det skall vara så stor folklig förankring sommöjligt.Egentligen saknar en försvarpolitik.Det är alltså hög tid att vi skaffar oss en sådan. Mendet kan vi inte göra så länge vi saknar ett ordentligtbeslutsunderlag. Därför föreslår vi i atttvå sakkunniga utredningar tillsätts som ikonkurrens arbetar fram olika möjligaförsvarsmodeller. Då får vi inte bland inpartipolitiker. Men försvarsutskott kanlämpligen vara en referensgrupp när det gäller dehär utredningarna. Som jag redan har sagt har jagmycket dåliga erfarenheter av tidigareförsvarskommittéer.Naturligtvis kan försvaret inte utformas om det intefinns några politiska värderingar. Olika partier harolika ideér om vad som är lämpligt. Men vill manvara med i EG, får man också lyssna litet i EG ochta reda på vad som kan passa. Vill man bygga uppsamhället inom ekologiska ramar, blir sannolikt enannan modell aktuell -- i likhet med vad som antydsi reservation 3 från oss i . Värderar manpengar och effektivitet högst, blir det kanske enyrkesarmé. Är man radikal-pacifist, blir detcivilmotstånd osv.Kunde man ändå inte enas om ett framtagande avett ordentligt beslutsunderlag?Herr talman! Jag yrkar inte bifall till reservation 2från men vill återigen framhålla denna.Som framgår av det här betänkandet har vi imiljöpartiet de gröna, tycker i alla fall vi, rättmånga förslag om förbättringar redan för nästabudgetår. Trots det bristande underlag som jag hartalat om finns det en del saker som det enligt vårmening redan är möjligt att göra.Vi vill t.ex. börja bygga upp ett land som är merarobust och försvarbart. Men vi vill också göraakutinsatser på den civila sidan. Pengar får vi lossgenom att omstrukturera den militära delen. Vi villspara 3,4 miljarder i det sammanhanget genom ennedläggning av och flygverksamhet,genom en reduktion av pansartrupperna osv.Men vill vi utöka anslaget med 712miljoner för repetitionsutbildning, för ett bättreskydd, för helikoptrar m.m.Vi landar då på en ram om 32 miljarder, inkl. sivepriskompensation för den militära delen avförsvaret. Vi utgår då inte från något symbolisktprocenttal. Vi har gått igenom krigsmaktensstruktur och menar att det går att undvaranämnda delar.Den civila ramen vill vi utöka med 651 miljoner.Det är fråga om en försöksverksamhet meddirektrekrytering av värnpliktiga till utbildninginom räddningstjänst, inom sjukvården och föranläggande av våtmarker. Sammanlagt skulle 2 600värnpliktiga beröras.Vi menar att den här vägen är den realistiska närdet gäller att utveckla den allmänna värnplikten tillatt vara en allmän värntjänst. Det enda realistiskaalternativet, som vi ser saken och omvärnpliktssystemet nu skall behållas, är attverksamhetsområdet utvidgas. Oberoende av vadman sedan tycker om det militära försvaret är dethär en praktiskt gångbar lösning såvitt jag förstår.Vidare vill vi stödja olika åtgärder för att minskasårbarheten i fråga om vattenförsörjning ochenergiförsörjning. I första hand gäller det åtgärderbeträffande elsystemet. Lokala nät måste kunnafrikopplas, så att det går att utnyttja en lokalkraftkälla för de allra nödvändigaste behoven.Hälso- och sjukvården behöver en förstärkning ihändelse av kris eller krig. En viktig detalj är skaffar lager av återanvändbara sprutor,kanyler osv. Men det handlar också ominfusionsvätskor. Jag yrkar bifall till reservation 17.Behovet av helikoptrar för transporter av skadadehar länge framhållits av t.ex. Jagyrkar bifall till reservation 18.Det kan vara riktigt, som regeringen föreslår, attlägga ansvaret för helikopterberedskapen pålandstingen. Men bör man, sommoderaterna anför i en reservation, komma ihåg attden här verksamheten är ganska främmande förlandstingen. Vårt förslag till budgetförändringarinnebär att vi avsätter 200 miljoner i det härsammanhanget, så att det går att sätta upphelikopterförband vid terrängtrupperna. Debehövs för transporter av förnödenheter tilljägarförband och för intransporter av sjuka ochskadade. Det måste finnas en godhelikopterkapacitet överallt i vårt land. Därföryrkar jag också bifall till den moderatareservationen, där man förespråkar fortsatthelikopterverksamhet på . Det handlar alltsåom reservation 35.När det gäller livsmedelsberedskapen blirsårbarheten allt större genom att vi har encentraliserad förädlingsindustri och genomnedläggningen av . Regeringen följer inteupp den nya jordbrukspolitiken. Man väntar medatt köpa in livsmedelslager. Jag kan begripa att mantvekar. Det finns ju inga bra lagringsmetoder. Viföreslår en utbyggnad av livsmedelslagringen pås.k. Kan inte det vara intressant förförespråkarna av kärnförsvarsmodellen? Dessakärngårdar kunde vara utrustade med ett mejeri,ett slakteri och en kvarn. Lagring i form av levandedjur, potatis och spannmål är betydligt säkrare ochenklare än överkapacitet hos -- och dessutom bättre för både landskapoch ekologi. Den mest trovärdiga beredskapen ärden som finns ute hos de enskilda människorna ochfamiljerna. Hemskyddet bör ha hög prioritet. Vihar motionerat om 3 miljoner ytterligare förhemskyddsverksamheten. Glädjande nog föreslårutskottet nu 1,5 miljoner mer än regeringen. Dettackar man för.Herr talman! Det finns mycket att säga omberedskap på det civila området. Mycket skullekunna åstadkommas för relativt små medel, t.ex.en evakueringsplan för . Den skulle haett oskattbart värde i händelse av nordlig vind ochhärdsmälta i Forsmark.Apropå kärnkraft och försvar upphör jag aldrig attförvånas över att vi litar så starkt på internationellakonventioner när det gäller just detta attreaktorerna inte skall angripas eller hotas av någonfientlig makt. Det är rart. Skulle vi då inte ikonsekvensens namn skriva en konvention motkrig, och i ett slag slippa hela den militäraförsäkringspremissen på . Fördet är väl inte terrorbalansstrategin som gäller, attvi behöver JAS-plan för att kunna hota verken iIgnalina och ? Nej, herr talman, nu ärjag dum. Får jag övergå till att yrka bifall tillreservationerna 64, 65, 66 och 67.Detta är frågor om rekrytering av värnpliktigadirekt till det civila försvaret. Det är någotutomordentligt positivt och konstruktivt.Undsättningsplutonerna som skall plocka framskadade ur bombade hus bör t.ex. inte bestå avenbart 50- och 60-åringar. har här ettgammalt men framsynt förslag. Det är bra, även omdet inte, som vi hoppas, skulle bli början till enallmän värntjänst.Ett annat område där det behövs positiva åtgärderär de värnpliktigas resor. De skall definitivt inteinskränkas, men däremot styras över till järnväg sålångt som möjligt. Låt alla få periodkort på ungefärsamma sätt som vi riksdagsledamöter. Självaresandet blir kanske något dyrare, men totalt skulledet bli en besparing genom att man slipper en storadministration i storleksordningen en person perregemente. skulle man gynna järnvägengenom att öka resandeunderlaget. har godaerfarenheter av ett sådant system.Försvarsindustrin ägnas många ord i propositionen.Vi menar att industrin skall anpassas till vårt försvaroch inte tvärtom, som sker. Vi får utrusta ossmed Haubitzar som inte ens ÖB bett om eller medJAS-flygplan som blir näst bäst. Vi har ju sett iGulfkriget hur värdefullt det är att vara näst bäst.Vad vi behöver är en inhemsk tillverkning avexempelvis luftvärnsrobotar, pansarvärnsrobotar,minor, torpeder, olika slag av ammunition ochsprängämnen. Det gäller rimligtvis ocksågranatgevär, handeldvapen ochkommunikationsteknisk utrustning. Vi har inte rådatt lägga ned pengar på dyrbara specialfarkostersom JAS eller stridsvagnar. Vapenexporten skallupphöra, men svensk tillverkning av små smartavapen bör vara möjlig.Jag yrkar bifall till reservation 19 och nedläggningav JAS.Karlskronavarvet bör emellertid behållas. Jagyrkar bifall till reservation 77 som är avgiven avArne i m.fl.Sammanfattningsvis skall jag nöja mig med att avtidsskäl yrka bifall endast till reservationerna 15,18, 19, 35, 65, 66, 67 och 77. Men även tillreservation 17 där jag förstår att flera yrkar bifall.Jag kommer även att begära votering när det gällerdessa.Jag vill ställa tre övergripande frågor till de andrapartierna. Skall vi utveckla eller avvecklavärnpliktssystemet? Skall försvaret EG-anpassas?Hur skall kärnkraften försvaras? Jag hoppas attmoderaterna har goda svar här. 9 ():Herr talman! betänkande nr 8,som vi nu behandlar, beskriver den tänktaverksamheten inom totalförsvaret för endast ett år.Skälen för detta är många, men ett par av dem ärmer påtagliga än andra.Ett skäl är osäkerheten när det gäller denfortsatta utvecklingen i och i vårtnärområde. Ett annat är den brist i samsyn omhuruvida verksamhet och ekonomi inom försvaretstår i god relation till varandra.Nuläget vad avser den säkerhetspolitiskabedömningen kan kort beskrivas på följande sätt.Den säkerhetspolitiska miljön i vår del av världenhar genomgåttgrundläggande förändringar i såväl politiskt sommilitärt avseende. Även om förändringsprocessenär koncentrerad till Öst- och har denlångtgående, och i sina huvuddrag positivakonsekvenser, för hela liksom förrelationerna mellan och Sovjetunionen.Det två militäralliansernas roll och ställning harsålunda radikalt förändrats. har ipraktiken upphört som militärt samarbetsorgan.Säkerheten i norra och nordvästra är starktknuten till den vidare europeiskasäkerhetssituationen. uppvisar Nordenoch dess närområde vissa särdrag i såväl politisktsom militärstrategiskt avseende i förhållande tillEuropa i dess helhet.Sammantaget innebär således de säkerhetspolitiskaförändringar som redan genomförts resp. avtalats iEuropa ett allmänt gynnsammaresäkerhetspolitiskt klimat som kommer även Sverigetill del.I denna situation bör försvarspolitikkännetecknas av öppenhet för de positivaförändringar som ter sig långtsiktiga ochoåterkalleliga, men även av fasthet för att fortsättaatt bidra till lugn och stabilitet i en nordisk miljösom i betydande utsträckning präglas av mer ellermindre permanenta strategiska stormaktsintressen.Det är mot denna bakgrund vår försvarspolitiklångsiktigt bör utformas. Jag vill nu övergå till attge den socialdemokratiska synen på det militäraförsvaret. kommersenare att belysa de civila delarna av totalförsvaretm.m.Hur är då läget inom försvarsmakten? Ja, detframgår av propositionen att försvarsministernanför att det militära försvaret i många avseendenär bra. Den anställda personalen är kunnig. Andanoch motivationen hos de värnpliktiga är god.Försvarsindustrin har utvecklat och levereratmateriel med hög standard. Många typer avförband har dock minskat i antal och bara till en delkunnat moderniseras i takt med utvecklingen iomvärlden.Specifikt för arméstridskrafterna redovisas attinställda och avkortade krigsförbandsövningar, ikombination med brist yrkesofficerare, lett till ettökat behov av kompletterande utbildning.Marinens kvalificerade krigsförband bedömskunna lösa sina huvuduppgifter direkt eftermobilisering, men i vissa fall med begränsaduthållighet. De delar som är begränsat krigsdugligakräver kompletterande utbildning och underhåll.Flygstridskrafterna har hög beredskap ochinitialeffekt. Brist på personal, främst i övreNorrland, begränsar dock beredskapen. Härbehövs kompletteringsutbildning för att ökauthålligheten.Vi har inom utskottet noterat ett antal allvarligaproblem när det gäller läget inom försvarsmakten,t.ex. materielens i vissa fall bristande modernitet,armeförbandens bristande förmåga att uppträdaoch verka i mörker, eftersatt materielunderhållsamt otillräcklig utbildning och uthållighet hosmånga förband.Men det är också enligt utskottets mening encentral fråga hur åtgärder kan rätta till dessa bristeroch hur de skall avvägas mot förslag om nyverksamhet och mot behovet av strukturellaförändringar. I nuvarande beslutsläge ochstatsfinansiella situation anser utskottsmajoritetenatt det är nödvändigt att reducera ambitionerna förbristtäckning och strukturreformer till vissaförberedande åtgärder för att säkerställa störstamöjliga handlingsfrihet inför ett nyttförsvarsbeslut.När det gäller det militära försvarets fortsattautveckling hänvisar också ministern till detstatsfinansiella läget och till avsikten att fatta ettnytt långsiktigt försvarsbeslut . I det lägetanser han att planeringen för försvaret måste utgåfrån oförändrade ekonomiska ramar och att det ärnödvändigt att undvika nya åtaganden somlångsiktigt binder statsmakterna till rampåslag.Planering och verksamhet bör därför inriktas ochgenomföras så att statsmakterna har en rimlig gradav handlingsfrihet inför ett nytt försvarsbeslut.Ett flertal motioner behandlar denna övergripandeinriktning för det militära försvaret. Sålunda ges imotion Fö201 från förord för ettmilitärt försvar som är mer flexibelt när det gällervitt skilda hotbilder inom spektrat miljöförstöring,militärt angrepp, ekonomiskt angrepp och socialahot.I motion Fö17 från framförs i ettyrkande ett avslagskrav på propositionens förslagtill inriktning av det militära försvaret medhänvisning till att läget nu kräver att bristeråtgärdas inom såväl utbildningen sommaterielanskaffningen. Enligt ett annat yrkandebör uttala att den allmänna värnpliktenmåste utgöra fortsatt grund för det militäraförsvaret.När det gäller den övergripande inriktningen avförsvarsmakten hänvisar utskottsmajoriteten tillvad som sagts i samband medövervägandena om läget i totalförsvaret. Utskottetanförde då att det under i frågavarande mellanår ärnödvändigt att, inom ramen för tillgängligaresurser, reducera ambitionen vad avser långsiktigtangelägna strukturreformer till förberedandeåtgärder inom vissa områden och att med hjälp avsäkerhetspolitiskt acceptabla besparingarsäkerställa största möjliga handlingsfrihet inför detkommande långsiktiga försvarsbeslutet.Vi kan därför inte godta de förslag till annaninriktning som förs fram i motionerna Fö201 frånmiljöpartiet, Fö408 från och Fö17från centerpartiet.Allmän värnplikt gäller som princip föruttagning av soldater till försvaret. Propositionenföreslår ingen ändring av detta förhållande. Denallmänna värnpliktens stora symbolvärde har hellerinte ifrågasatts. Utskottet ser därför inga vägandeskäl för att nu göra ett uttalande i enlighet medyrkande 11 i motion Fö17. bör såledesavslå motionsyrkandet.Herr talman! Jag övergår nu till att belysa vår synpå verksamheten inom armén, marinen ochflygvapnet.Arméns krigsorganisation består avbl.a. Försvarsministern strävar efter attupprätthålla organisatorisk handlingsfrihet menanför att denna kan hållas på en lägre nivå än vadsom tidigare ansågs nödvändigt. Ensäkerhetspolitiskt och ekonomiskt betingadreduktion bör sålunda kunna genomföras genomatt planeringen års försvarsbeslutinriktas mot en struktur med 18 brigader. Enligtpropositionen bör tre av de nuvarandeinfanteribrigaderna avvecklas, nämligenNärkebrigaden, Kronobergsbrigaden ochBohusbrigaden. De grundorganisatoriskakonsekvenserna härav har redan beaktats iplaneringen.Minskat behov av ingenjörförband ikrigsorganisationen och en överföring av vissfältarbetsutbildning till de brigadproducerandemyndigheterna bör leda till en minskning av antaletingenjörsregementen. iSödertälje, som enligt beslut skall flyttatill , bör i stället avvecklas. Av sammaskäl bör förband för ingenjörsutbildning inte helleretableras i Sollefteå.Ett flertal motioner berör arméförbandensutveckling och anslagstilldelning. Sex motionerfrån bl.a. , moderata samlingspartiet ochmiljöpartiet tar upp frågan om Sveaingenjörsregementes framtid och användningen avAlmnäsetablissementet. Utskottsmajoriteten vill idenna fråga hänvisa till beslut hösten1989 med innebörden bl.a. att . 1 skulle flyttasfrån till och där samlokaliserasmed , att FN-skolanskulle flyttas från till ochsamlokaliseras med samt attfältarbetsskolans verksamhet tillsammans medingenjörinspektören med truppslagsavdelning urarméstaben skulle bilda ett ingenjörtruppernastruppslagscentrum i , samlokaliserat medGöta ingenjörsregemente.