prot · GF0928 · 1991-11-20 00:00:00 — Det handelspolitiska betänkande somkammaren nu behandlar visar att vi har mångaviktiga frågor på dagordningen: är ihamn; från GATT-förhandlingarna sänds för förstagången på länge optimistiska tongångar;utvecklingen i Öst- och inger bådebekymmer och glädje -- viktiga steg tas där iriktning mot demokrati och marknadsekonomi.Sverige är en handelsberoende nation, och därförmåste vår handelspolitik främja våra relationer tillalla delar av världen. Utan ett starkt har småländer som svårt att hävda sinahandelspolitiska intressen. Förstärkta ochutvidgade GATT-regler är också viktiga för attförhindra att de regionalaliberaliseringsprocesserna inom och utom Europablir exklusiva och inåtvända.På sistone har jag alltså fått en del positivarapporter med budskap att förhandlingsarbetetblivit konkret. Uruguayrundan går mot slutet av sittfemte år. Vi får hoppas att det här betyder att alltfler regeringen insett sitt politiska ansvar för attUruguayrundan slutförs , eftersomman nu tagit fatt i frågor som immaterialrätt,tjänstehandel och investeringar, som ju vid sidan avjordbruket är svåra frågor. Skälet till att tiden snartrinner ut är att det 1992 blir presidentval i ochintresset där självfallet kommer att ägnas helt andrafrågor. Likaså kommer förändringar att ske inomEG-kommissionen. Jag vet att de svenskaförhandlarna är pådrivande. är det bara atthoppas att de får gehör hos sina kolleger den härgången.Fru talman! Som konsumenter blir vi mer och mermedvetna om miljön. Även på handelspolitikensområde måste miljön få bättre genomslag. Därhåller jag helt med . Tyvärr ärfrågetecknen alltför många på vilket sätt och ivilken omfattning de multilaterala handelsreglernaär tillämpliga på olika typer av miljöåtgärder. Dehär frågetecknen måste rätas ut för att undvikaosäkerhet. Då tror jag också att vi kan undvikasvårlösta handelstvister, som vi med jämnamellanrum råkar ut för . Här måste blibetydligt mer aktivt än , så att man gifter ihophandel och miljö. Det är viktigt att klara ut hurhandelsreglerna kan förstärkas och hur man kankomplettera dem för att vi skall kunna ta hänsyn tillmiljöfrågornas växande betydelse. Här är det ocksåglädjande att den kommande internationellamiljökonferensen kommer att ta itu med dessafrågor. Jag tror också att det skulle betyda väldigtmycket om man på den kommandeUnctadkonferensen kunde ha miljöaspekterna medi det samarbete som vi skall ha medutvecklingsländerna.Fru talman! Vi gläder oss åt att harseglats i hamn. Vi kommer på detta sätt att kunnadelta i världens största marknad med 380 miljonermänniskor. Vi kommer med som EGsjälvt inför den inre marknaden. Mandatet frånriksdagen att svenska medborgare och företag skallkunna delta och ha samma möjligheter ochrättigheter som medborgare och företag i ärdärmed tillgodosett.Jag vill tacka för det erkännande jagfick. Jag håller med om att det har haft storbetydelse i förhandlingarna att vi har haft ett brettpolitiskt samarbete och att EFTA-delegationen ochregeringarna har fungerat så bra tillsammans. Nugäller för oss att lotsa avtalet genom i tid.Jag hoppas att den begäran som EG-domstolenriktat till kommissionen om att få ha en hearing intekommer att medföra förseningar i arbetet.Paraferingen blir tydligen framflyttad från den 18november till . Även omtidtabellen är snäv, hoppas jag att regeringskanslietändå skall orka med att få fram en proposition i tid.Fru talman! För oss här i gäller att vimycket snart bestämmer oss för vår egenorganisation. Vi socialdemokrater ställer ossbakom förslaget att skapar ett nyttutskott, ett . Skall kunnahantera det största avtal någonsin ha slutitmåste vi ha en bra organisation. Då ser jag att ettnytt utskott är nödvändigt. Det handlar nämligenom att få en helhetssyn, med andra ord att få balansi lagstiftningsarbetet. Vi behöver ett beslut omdetta för att på detta sätt kunna få ettutskott organiserat fram till den 1 februari.Slutligen några ord om informationen. anses EFTA-länderna få tillträde till75 % av EG-marknaden. behöver vi alla lägganed ett stort arbete för att tala om vad EES-avtaletbetyder på olika områden i samhället. Vi är på godväg att tänka europeiskt i vårt politiska handlande,men avtalet måste föras ut på bredden. Det kan vigöra som vi ger information om vad ettEG-medlemskap kommer att betyda. På det sättetkan vi föra en parallell debatt fram tillfolkomröstningen, som vi förhoppningsvis skallkunna ha 1994 och bli medlemmar i 1995.Anf. 20 ():Fru talman! Jag har från dennatalarstol yttrat mig i frågan rörande och gettmitt varma stöd för, den handel i internationellregim som erbjuder. Precis som KarinFalkmer som representant för regeringskoalitionenoch för oppositionen har framförtstöder ju varmt en framgång i GATT-rundan. Jag vill emellertid särskilt belysa enfrågeställning i den situation som råder, för attom möjligt få instämmanden från andra partier idenna speciella fråga.Det hinder som det i varje fall talas mest om förframgången med Uruguayrundan gällerjordbrukspolitiken. nödvändiggör att mankommer fram till en gemensam regim förjordbrukshandel så att verkligavärldsmarknadspriser kan etableras. För attåstadkomma en gemensam regim måste de storaaktörerna på livsmedelshandelsmarknader kommaöverens om en jordbrukspolitik. Det har intelyckats . Det finns nu efter samtal mellanJacques Delors och president tecken somtyder på att den politiska viljan har ökat men attmetoderna ännu inte har kommit på bordet. Minuppfattning är att vi från svensk sida, frånriksdagens och regeringens sida, kan ge ettkraftfullt bidrag till lösningen av de återståendeproblem som måste lösas under de kommandemånaderna, om vi i en sådan här debatt förklaraross beredda att låta svensk jordbrukspolitik ochsvensk livsmedelshandel anpassas till för det förstaden europeiska lösning som blir nödvändig för atten verklig uppgörelse inom ramen för skallkunna uppnås och för det andra den blivandeGATT-reglering som kommer att styraetableringen av världsmarknadspriser.När det gäller den här frågan står jordbrukets egnaorganisationer på denna sida. Det är mycketviktigt, och det bör inte försummas att man frånpolitiskt håll utnyttjar den situationen.Jag skulle gärna vilja se att t.ex. , somkan dessa frågor väl, på vägnaruttryckte sitt stöd för att man från svensk sida i daggör en markering -- gärna i denna debatt -- att vi ärberedda att vidta de förändringar som ärnödvändiga och att ta det steg som kan demonstreradenna beredskap.Den andra frågan vill jag ta upp därför att jag ärskyldig det. Jag har varjegång dessa frågor behandlats yrkat påråvaruavtalens avskaffande. Jag vill gärna varatraditionen trogen och gör så även i dag.I detta betänkande visar utskottet för första gångenatt man inser att råvaruavtalen är till skada för deu-länder som avtalen ursprungligen tillskapades föratt stödja.Jag vänder mig nu särskilt till , som juhar sluppit ifrån ministerbördorna och kan ageralitet friare. Det är nu dags för svensk politik attslutligen i den 8-konferens som förestårta ställning för ett avståndstagande frånråvaruavtalens många misslyckanden. Det är nogegentligen bara i-ländernas stolthet som gör attdetta ämne fortfarande förekommer påUNCTAD 8:s dagordning. Det vore att detavfördes.Till sist, fru talman, bör man i denna debatt välutveckla behovet av ett . Det behovetutgör en del av handelsdebatten i så måtto att närett har kommit till stånd och denformella propositionen har antagits av ,kommer det att finnas ett fortlöpande behov avriksdagsinsatser när det gäller denberedningsprocess som kommer att påbörjas inomEES regim . Det är naturligtvisväldigt viktigt från handelspolitisk synpunkt attriksdagen då är representerad av ett utskott, sominte bara har speciella insikter i EES-juridiken,utan även har en organisation som möjliggör deteffektiva utskottsarbete som denna situationkräver.Vi biträder alltså tanken på ett . Jagtycker att den tidsram för tillsättandet som AnitaGradin pekade på, nämligen att utskottet skalltillsättas innan propositionen läggs fram, är rimlig.Detta innebär dock inte ett ställningstagande tillhuruvida detta skall permanentas ellerövergå till förhandlingspart i EG-förhandlingaro.d., utan det innebär bara ett ställningstagande tillbehovet av ett effektivt och kompetent utskottunder EES-tiden.Anf. 21 ():Fru talman! Det pågår för utomordentligtviktiga förhandlingar: de nu avslutadeförhandlingarna om , de alltjämtpågående förhandlingarna om ochde förhandlingar om svenskt medlemskap i deneuropeiska gemenskapen, som vi hoppas snart skallkomma till stånd.Alla dessa olika, men också delvissammanlänkande, förhandlingar motiverar enligtmin mening mycket starkt att det inrättas ettsärskilt utskott här i för att på ett rätt sätthantera i första hand EES-arbetet och EG-frågorna. Jag ställer mig bakom de påpekandensom i detta sammanhang har gjorts av vill jag säga att jag självfallet ärmedveten om att ett avtal med av det slagsom vi hoppas få se också måste innebärabetydande ansträngningar till förändringar i olikaavseenden även i vårt land. Jag kan garantera attom avtalet får en sådan utformning som vigemensamt arbetat för, kommer inte mitt parti attmotsätta sig den typen av förändringar.Anf. 22 ()Fru talman! Eftersom ställer direktafrågor har han rätt att få svar även från riksdagensminsta parti.När det gäller frågan om och värdet av attföra GATT-förhandlingarna i hamn, har jag vidflera tillfällen deklarerat vänsterpartietsövertygelse om att detta är nödvändigt för attundvika hotet om ett handelskrig. Det har påjordbruksområdet gjorts markeringar av AnnikaÅhnberg i den här frågan. Vi har båda konstateratatt jordbruksfrågornas lösning är avgörande för attGATT-rundan skall kunna föras i hamn.Konsekvensen av detta måste innebära att vi iSverige är beredda att ta de konsekvenser ochstödja de åtgärder inom svensk jordbrukspolitiksom är nödvändiga för att uppfylla . Iförsta hand måste vi underlätta för att skall få en lycklig lösning, och sedan måstevi följa upp åtgärderna även på detjordbrukspolitiska området.När det sedan gäller frågan om ett ,nöjer jag mig med att markera att vi alla ärintresserade av en effektiv, bra och allsidighantering av fram till dess beslutfattas. Ett särskilt är enligt våruppfattning en intressant möjlighet. Jag nöjer migmed detta så länge.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § Utvinning av sand och olja påkontinentalsockelnFöredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU2 Utvinning av sand och olja påkontinentalsockeln.Anf. 23 ():Fru talman! Detta betänkande bygger också påmotioner från den förra riksmötesperioden. Underdenna period återkom dessa motioner ett antalgånger. Betänkandet handlar om utvinning av sandoch olja på kontinentalsockeln.Vänsterpartiet och gjorde starka markeringar mot utvinningav olja och för att det när det gäller utvinning avsand skall tas särskilda hänsyn till miljön. Man skallalltså vara mycket försiktig vid sådan utvinning.Skälen till att vi är motståndare till utvinning av oljaär för att vi anser att både prospektering och senareutvinning inte går att genomföra utan påtagligamiljöstörningar. Det bör alltså inte ske någonprospektering och utvinning.Om man från svensk sida skall satsa på att utvinnaolja ur innebär detta också en markeringför ett energisystem som bygger på fossila bränslen.En sådan markering är olycklig.Jag nöjer mig med detta konstaterande och yrkarbifall till den meningsyttring som är fogad till dettabetänkande.Jag beklagar att jag inte längre har tillfälle att drivadessa frågor tillsammans med någon representantför . De två motionerna om enkärnteknisk utrustning och om förbud motoljeutvinning är gemensamma angelägenheter förvåra partier.Anf. 24 ():Fru talman! Jag vill erinra om att det iregeringsförklaringen slås fast att miljöomsorgen ären av de fyra huvuduppgifter som kommer attdominera den nya regeringens arbete. Regeringenhar klart deklarerat att skall spela enpådrivande roll i det europeiska miljövårdsarbetet.Samtidigt slås det fast att ansvaret för vattenmiljönförenar länderna kring , och iregeringsförklaringen lovar regeringen att verka fören utbyggnad av samarbetet och stöd för rening avÖstersjön.Det råder alltså inget tvivel om att moderatasamlingspartiet, , och kds ärberedda att särskilt värna om Östersjönsmiljöskydd.Av betänkandet framgår tydligt att näringsutskottetdelar denna syn på vikten av att värna Östersjönshavsmiljö. Som sade harproblematiken om utvinning av olja och sand påkontinentalsockeln stötts och blötts i vidflera tillfällen.Liksom vid tidigare behandling i näringsutskottetanser utskottsmajoriteten det önskvärt att detklargörs vilka fyndigheter av olika slag som finns påden svenska kontinentalsockeln. är deten förutsättning att det vid prospektering iÖstersjön ställs mycket höga miljökrav och attstrikta säkerhetsbestämmelser följs.Som framgår av utskottstexten har ochövriga länder runt undertecknatHelsingforskonventionen, vars syfte är att verka fören förbättring av miljön i och hindrahavsföroreningar. En översyn av konventionenpågår med bl.a. syftet att försiktighetsprincipenskall föras in i konventionen. Som jag ser det finnsdet ingen anledning att avstå från att undersökaÖstersjön och de möjligheter att tillvarata de olje-eller gasfyndigheter som kan finnas. Inte minst medtanke på behovet av olja i våra grannländer iBaltikum och aviserade minskning avoljeexporten finns det skäl att ha kvar enprospekteringsmöjlighet beträffande Östersjön.Samtidigt måste man när det gäller fästasärskilt stor vikt vid miljöaspekterna.Vid all prospektering av kontinentalsockelnutnyttjas avancerad mätteknik, och denmaringeologiska kartläggningen ger besked om hurundersökning kan ske på ett betryggande sätt.Undersökning tillåts bara på ställen där geologernavet att miljön inte riskerar att ta stryk. AllaÖstersjöstater har ansvar för att höga miljökrav ochstrikta säkerhetsbestämmelser tillämpas när mansöker efter naturfyndigheter i Östersjön.Genom den maringeologiska karteringen och detmiljökemiska program som kombineras med detarbetet kan hjälpa till att inhämta ochsprida kunskaper om kontinentalsockeln ochmiljötillståndet i havsbotten.Vänsterpartiet förkastar i detta sammanhang oljaoch gas som energikällor lika hurtigt som partietfördömer kärnkraftsenergin. Den närmastkatastrofala energisituationen i vår nära omgivningborde ge anledning till eftertanke, men det gör denuppenbarligen inte. förbudsiverleder som vanligt i fel riktning. Den gagnar intemiljön, och den motverkar i vanlig ordningvälståndsutvecklingen.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på vänsterpartietsmeningsyttring.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Vissa elfrågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU3 Vissa elfrågor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Medbestämmande ochanställningsskyddFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkanden1991/92:AU1 Medbestämmande ochanställningsskydd m.m.,1991/92:AU2 Arbetstid, semester och annanledighet och1991/92:AU3 Personalpolitik.Talmannen meddelade att betänkandena skulledebatteras i ett sammanhang.Anf. 25 ():Fru talman! Den diskussion som vi nu skall hahandlar om arbetsrätten.Jag vill inledningsvis påminna om bakgrunden tillatt den arbetsrätt som vi har kom till . Man insåg då att det var nödvändigt med endemokratisering av arbetslivet, och man insågockså att avtalen då inte räckte. Mycket av dentrygghet som man tyckte var självklar behövdelagfästas. Det är viktigt att minnas dennabakgrund.Det är också viktigt för diskussionen att tänka påvad som har hänt på svensk arbetsmarknad sedan1970-talet: den otroliga förändringen under 1970-och av vårt arbetsliv och av villkoren påarbetsmarknaden.Jag vill peka på något av det som för mig och mittparti är mycket viktigt som utgångspunkt när detgäller en översyn av de arbetsrättsliga lagarna. Dethandlar om den internationalisering av arbetslivetsom har skett och det intåg av kvinnor påarbetsmarknaden som under just ägde rum med otrolig fart och omfattning.Vidare rör det sig om att arbetsförhållandena harändrat karaktär. har ändrats.Vidare handlar det om den tekniskamoderniseringen på våra arbetsplatser.Bl.a. allt detta gör att det är hög tid för en bredöversyn av de arbetsrättsliga lagarna.. Jag villbetona att utgångspunkten för socialdemokratinicke är att det finns för mycket inflytande eller förmycket av demokratiska spelregler för löntagarnapå vår arbetsmarknad.Det är viktigt att framhålla att det försocialdemokratin finns fyra områden som måstevara utgångspunkten för arbetsrätten och enöversyn av denna. Arbetsrätten behöver i mångastycken bli enklare och mer överskådlig. Det ärviktigt att understryka den enskildes möjligheteratt på sin egen arbetsplats ha ett inflytande. Denlokala arbetsplatsen måste i större utsträckning ståi centrum när det gäller arbetsrätten. Det är ocksåviktigt att ha som utgångspunkt att kvinnornasinträde på arbetsmarknaden har förändratarbetslivet, ett förhållande som måste beaktas viden översyn av arbetsrätten. Från vår utgångspunkthandlar det inte om att försämra de fackligaorganisationernas möjlighet att hävda sinaintressen. I stället behöver man flytta fram ochibland förändra posititionerna för att spelreglernaskall passa i det samhälle och på den arbetsmarknadsom vi har och kommer att få under 90-talet.Det är också viktigt för alla att man harutgångspunkten att det skall vara balans mellanparterna på arbetsmarknaden. Såväl förarbetsgivarna som för de fackliga organisationernaär det viktigt att det finns en balans i arbetsrätten.Är balansen så sned att man bör ha somutgångspunkt att försämra för de fackligaorganisationerna? Jag vill ta några exempel.Hade facket vid i för mycketinflytande när facket inte ens kunde åstadkommaett beslut om att en oberoende ekonom skullegranska det ekonomiska underlaget förnedläggning av en pappersmaskin? Eller hurförhåller det sig beträffande den arbetsskadadeflicka som får kämpa för att få ett högrearbetsbord eller bättre verktyg som passar hennesmindre händer? Man fick bara nej frånarbetsgivaren. Har den flickan för mycketinflytande? Eller hur förhåller det sig medsituationen för den småbarnsmamma som inte fårförändra sina arbetstider, så att hon kan hämta ochlämna barnen på dagis? Hon får inte detta förarbetsgivaren? Har denna småbarnsmamma förstora möjligheter att påverka sin arbetstid? Ellerhur förhåller det sig när det gäller vårdbiträdet somfebrilt önskar att få komma urdeltidsarbetslösheten och få full arbetstid? Har honför stora möjligheter ?Exempel som de jag nämnde och behovet avenkelhet, liksom den enskildes möjlighet till lokaltinflytande, ville den socialdemokratiska regeringenha som utgångspunkt för den översyn avarbetsrätten som vi behandlar.Den borgerliga majoriteten har arbetsgivarnasperspektiv på tillvaron, vilket kommer till klartuttryck i betänkandena. Detta är ingenting attskämmas för. Jag och mitt parti har löntagarnasperspektiv, ni har arbetsgivarnas perspektiv. Ävenhär råder det balans.Men det är nog viktigt att erkänna att det förhållersig på detta sätt, att mycket av det som förs fram ibetänkandet handlar om att minska inflytandetmen också om att befästa myten att den härbalansen mellan parterna inte finns, att facket i daghar den egentliga makten på våra arbetsplatser. Visocialdemokrater anser givetvis att det är en felsyn,men det är också en syn som är mycket konsekventutifrån de ideologiska grundersom driver deborgerliga partierna.Sverige behöver en mycket flexibelarbetsmarknad, men också en tryggarbetsmarknad. Det behövs starka fackföreningaroch starka arbetsgivare. Återigen handlar det ombalansen som är, och förhoppningsvis kommer attfortsätta att vara, en oerhört viktig principiellutgångspunkt när man diskuterar arbetsrätten.Vi socialdemokrater säger nej till och vill inte ensfundera över att ännu fler människor skulle fåotrygga visstidsanställningar när redan tiotusentalsvikarier och provanställda lever i denna värld ochinte önskar annat än att få en trygg anställning eftermånga gånger som vikarier ellervisstidsanställda.Det handlar också om att säga nej till det som manlitet enkelt kan uttrycka som ett sämre inflytande.Vi drivs av att en förutsättning för att det skall blien förnyelse och ett bredare arbetsinnehåll på våraarbetsplatser är att de anställda skall kunna gesstörre inflytande, större ansvar och störrebefogenheter. Vi kan ute i se att de som harotrygga anställningar, otrygga arbetsförhållanden,också bekämpar förändringar eller förnyelse närdet gäller tekniken. De är rädda för den otrygghetsom detta kan skapa. Men en trygg arbetsmarknadoch starka fackföreningar bejakar ofta en tekniskutveckling, och detta till gagn både för de anställdaoch för företagen.Jag vill också betona hur viktigt det är att man vidöversynen av arbetsrätten har som utgångspunktatt kvinnor skall kunna förena barn och arbete.Detta är ett viktigt perspektiv också för osssocialdemokrater.Jag vill också varna för att alla tankar på attsmåföretagen skulle ha andra villkor änstorföretagen när det gäller arbetsrätten. Det är etttänkande som har dykt upp i denpolitiska debatten. Jag vill varna för att det i ettannat konjunkturläge kan bli svårare försmåföretagen att rekrytera personal omanställningstryggheten och inflytandet är mindredär än i de stora företagen.Det är dessa utgångspunkter som visocialdemokrater vill ha som principer när vi nudiskuterar den mycket nödvändiga översyn avarbetsrätten som vi alla är överens om behöver ske,men vi är långt ifrån överens om innehållet.Avslutningsvis, fru talman, vill jag av tekniska skälyrka bifall till reservation 1 i betänkande 1 samt tillreservation 1 i betänkande 2.Anf. 26 ():Fru talman! De betänkanden som vi nu skalldebattera är inte föranledda av propositioner frånden nya regeringen utan av propositioner från dengamla regeringen. Därför är det svårt att se vilkeninriktning den nya regeringen kommer att ha närdet gäller framför allt medbestämmande ochanställningsskydd framöver. Men man kan se litetav inriktningen om man läser de motioner som deborgerliga partierna har väckt, framför alltmoderaterna. De har framfört grundläggandekritik om att lagstiftningen har varit felaktig. Ochrättigheterna för de anställda ute i företagen haralltid kopplats till att de anställda måste vara med ien facklig organisation för att ha tillgång till dessarättigheter, vilket jag bedömer som en felaktig syn.De anställda har i stort sett alla rättigheter, även omde inte är med i en facklig organisation. Jag förstårdärför inte de tankegångar som de borgerliga harhaft när det gäller att alltid slå mot de fackligaorganisationerna.I tilläggsdirektiven till propositionen om bl.a.småföretagsamhet framgår det att bl.a. lagen omanställningsskydd och medbestämmandelagen skallses över. Det som man har glömt bort ärföreträdarrätten. Frågan är om den också skall tasbort eller ändras, och i så fall i vilken riktning.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 2 tasarbetstid och semester upp. Man kan konstatera attdebatten om sex timmars arbetsdag var merintressant tidigare och det var fler som propageradeför den. Grunden till detta kan man bara spekuleraom.När det gäller semesterfrågorna har man frånframför allt borgerligt håll talat om att man skallåtergå till 25 dagars semester. Det skulle varaintressant att höra om den nya regeringen kommeratt föreslå att man skall riva upp det beslut som harfattats tidigare om att utvidga semestern förframför allt LO-kollektivet.Det pågår ett utredningsförfarande på andra håll.Därför är det litet märkligt att det inte finns någonmöjlighet att utreda ett förslag om ensemesterlönefond, som framför allt vänsterpartietoch vissa socialdemokrater har förespråkat. Ensådan fond skulle göra det möjligt för lågavlönadeatt få en värdig semester.Vänsterpartiet anser att sex timmars arbetsdag vorebra för att föräldrarna skall kunna umgås med sinabarn på ett socialt riktigt sätt.