prot · GE0981 · 1991-03-19 00:00:00 — Jag får tacka socialministern försvaret.I vanliga fall när man står här och diskuterar,brukar man snällt tacka för svaret men säga att manändå inte är nöjd. Den här gången måste jag sägaatt det var ett ganska utförligt svar.Det är naturligtvis mycket enklare att utöva tillsynnär det gäller dem som är mindre vårdkrävande.Det står också i svaret att dessa patienter t.o.m.skriver till osv. Men det är kanskeinte i första hand de patienterna som jag har minafunderingar över.De psykiskt störda och utvecklingsstörda som ärsärskilt vårdkrävande är en grupp som har svårt attgöra sig hörd. inspekterar mednågra års intervall. Men jag vill frågasocialministern om det inte finns anledning attinspektionen vid dessa besök också mer ingåendeomfattar rutiner, handledning och fortbildning. Detkan finnas svåra problem med relationer ochnyanställdas förmåga att kunna handskas med justdessa svårare patienter.Det är särskilt viktigt med utbildning när det gällerde vårdkrävande patienterna. Det har på senare tidockså uppstått en debatt om de etiska frågorna.Den är särskilt viktig när det gäller dessa människorsom inte kan göra sina röster hörda.Det står i svaret att det är ''angeläget attfortlöpande utveckla och förbättra personalensfortbildning''. Men borde man inte på grund avdessa förhållanden kanske se över vården för devårdkrävande?Anf. 94 Socialminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att mindrevårdkrävande personer har lättare att göra sinstämma hörd. Som jag sade i mitt svar är det för demest vårdkrävande naturligtvis allra mest angelägetatt anhöriga är uppmärksamma på signaler frånsina barn, föräldrar eller andra nära anhöriga. Detär ofta dessa personer som får den allra tidigastekunskapen om att någonting inte är bra. Man serofta på patienterna att det är någonting som intefungerar, och det är viktigt att också anhöriga äruppmärksamma på sådana situationer som kaninträffa.Det är oerhört viktigt med fortlöpandepersonalutbildning. Naturligtvis måste manallteftersom vara uppmärksam på att deinspektioner som görs också omfattar rutiner ochatt man gör en bedömning av om det finnstillräcklig kompetent personal och tillräckligkompetensutveckling.Det finns utomordentligt brainspektioner. Jag kan inte säga att de inte skullekunna bli bättre. Allting kan förmodligen bli någotlitet bättre, och utvecklingen bör gå framåt.På ett område råder det inget tvivel om att man påsenare år har uppmärksammat behovet avpersonalutbildning, nämligen för frågor om etikoch integritet. Det handlar om att med hjälp avsådan förutbildning av personal få kunskap i sådanafrågor. På det området är jag övertygad om atthandledare, lokala chefer och också socialstyrelsenär utomordentligt uppmärksamma just med hänsyntill denna kategori av patienter.Anf. 95 ():Herr talman! Anledningen till att jag haruppmärksammat detta TV-program och börjatfundera beror på att jag har tittat iansvarsnämndens förteckning över ärenden. Jaghar inte kunnat finna något ärende som härrör frånden psykiatriska vården. Dessa frågor blossar uppdå och då. RSMH påpekar ibland att det finnsbrister. Därför menar jag att man skall ägna sigsärskilt mycket åt de vårdkrävande patienterna.De mest vårdkrävande patienterna har ofta intenågon nära anhörig som ständigt besöker dem.Därför kan man kanske inte förlita sig på deanhöriga i sådana fall.Jag hoppas att denna kategori patienteruppmärksammas i ännu större utsträckning iutbildningen.Anf. 96 Socialminister ():Herr talman! Jag håller helt med om det som harsagts. I det här fallet är den samhälleligaomvårdnaden, den offentliga verksamheten,oerhört betydelsefull. Här ser vi ett uttryck för denstora familjen visavi den lilla familjen.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1990/91:437 omutvärderingen av försöket med distriktssköterskorsförskrivning av läkemedelAnf. 97 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att en snabb utvärdering avförsöket med rätt för distriktssköterskor iJämtlands län att förskriva läkemedel skall kommatill stånd och att det kan prioriteras avsocialstyrelsen.Försöket med rätt för distriktssköterskor iJämtlands län att förskriva vissa läkemedel startadei och skulle enligt planerna pågå i tre årvarefter en utvärdering skulle göras. förförsöksverksamheten inkl. utvärdering av denna.Enligt beslut skall utvärderingen rapporteras tillregeringen senast under /92. I syfteatt möjliggöra försöket antogs en tidsbegränsad lagsom innebar att också läkemedel som förskrivs avvissa distriktssköterskor omfattas av förmånernamed prisnedsättning eller kostnadsbefrielse enligtlagen om begränsning av läkemedelskostnader.Den tidsbegränsade lagen gäller till utgången avinnevarande år.Jag följer med intresse verksamheten i Jämtlandoch ser fram emot den begärda utvärderingen. Jaghar under projektets gång varit i kontakt med bådesocialstyrelsen och läkemedelsverket och därvidframhållit betydelsen av utvärderingen. Enligt deuppgifter jag fått har denna påbörjats. I avvaktanpå utvärderingen har försöksverksamheten iJämtland förlängts året ut. Skulle slutförandet avutvärderingen dröja så att ett slutligtställningstagande till verksamheten inte hinner tasföre årets utgång, har jag för avsikt att föreslå attlagen om läkemedelskostnader vid vissförsöksverksamhet förlängs så att ett avbrott i denpågående verksamheten kan undvikas inför eneventuell permanentning av förskrivningsrätten.Anf. 98 ():Herr talman! Tack för svaret, mycket tack för den avslutande meningen,dvs. att om utvärderingen drar ut såkommer inte projektet att hämmas utan fårfortsätta.Jag skrev i min fråga att försöket har pågått i tio år.Jag vill då för protokollet säga att det är fel.Däremot kan jag tala om att ett regeringsinitiativtogs för att skulle komma igång med en sådan försöksverksamhet. Efter sexår, 1984, redovisade att det integick. Det skulle bli för dyrt och för krångligt.Regeringen stod på sig, och 1985 gav regeringensocialstyrelsen i uppdrag att försöket skullegenomföras. Försöket startades 1988.Detta klena intresse från sida förprojektet befarar jag skall överflyttas tillutvärderingsprojektet. Det kan litet grand skyllas på attdet inte fanns pengar till en sådan omfattandevärdering som skulle innefatta såvälomvårdnadsaspekter, attitydfrågor ochsäkerhetsaspekter som ekonomiska aspekter.Jag vill komplettera med några frågor till IngelaThalén. Är beredd att tillskjutamedel, om det är det som hindrar att det blir enutvärdering för att eventuellt gå vidare ellerförändra projektet? Om utvärderingen skulle draut , är det tänkbart att utvidgaförsöksområdet trots att det inte finns en gedigenutvärdering? Är det tänkbart att utvidga listan överpreparat? Det finns mycket stora ekonomiskavinster att hämta i den bättre kontrollen somdistriktssköterskor kan utföra av att ordineradepreparat också används av patienterna.Anf. 99 Socialminister ():Herr talman! Vid de förfrågningar som jag hargjort finns det inget som hitintills tyder på att detskulle finnas ekonomiska problem förutvärderingen. Som jag sade i en tidigaredebattomgång behövs ofta mer av medel. Jagförutsätter att de medel som har avsatts också skalltäcka utvärderingen.När det gäller den andra frågan om att utvidgaförsöket om utvärderingen drar ut , tror jaginte att det är så bra. Det finns då risk för att detinte blir en ordentlig och grundläggandeutvärdering. Huruvida det skall göras ett annatförsök någon annanstans får vi ta ställning till omen sådan fråga dyker upp.Samma resonemang gäller kring frågan om attutvidga listan. Det finns en poäng med att ha ettförsök med en bestämd avgränsning också när detgäller område och lista. Det är då det går att göraen säker utvärdering och därmed få ett bra resultatatt jämföra med. Det har ingenting att göra med attjag skulle vara avogt inställd. Tvärtom, jag tyckeratt försöket är utmärkt. Allt talar för att det harvarit framgångsrikt. Det handlar mer om metoderför utvärdering än om att inte vilja göra fler försökav denna typ.Anf. 100 ():Herr talman! Jag är glad för att sägeratt allt talar för att försöket har varit framgångsrikt.De rapporter som hitintills har kommit fram harvisat på det. Det är bra för människorna iglesbygden att kunna få denna service.När det gäller utvidgning av listan var en avförutsättningarna från början att distriktsläkarnagavs möjlighet att utvidga listan utöver de 30preparaten, varav 16 skulle vara receptbelagda.Det har aldrig skett. Ingen distriktsläkare harutvidgat listan. Det speglar litet av misstron somkommer inte minst från motprojektet över huvud taget. Därför är jag glad överde klara och positiva besked som hargivit på hur hon ser på verksamheten.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1990/91:461 ompensionstillägg för föräldrar som vårdathandikappat barnAnf. 101 Socialminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för attmöjliggöra för förälder som vårdat handikappatbarn att lättare erhålla särskilt pensionstillägg.Lagstiftningen om rätt till särskilt pensionstilläggför vård av sjukt eller handikappat barn träder ikraft . iår har det hunnit betalas ut 168 särskildapensionstillägg. Av dessa 168 pensionstilläggbetalades 97 stycken ut med den högsta möjligaersättningsnivån. Det betyder att dessa pensionärerhar vårdat sina barn . Att över hälftenav utbetalda särskilda pensionstillägg tillhör denhögsta ersättningskategorin tyder inte på någonomfattande svårighet att få detta tillägg.Det torde därför vara för tidigt att påstå att reglernavisat sig vara snäva.För att få tillgodoräkna sig vårdår för långvarig vårdav sjukt eller handikappat barn behöver vårdenendast i tiden överstiga halva året. Det är dessutomfå nya reformer som ges så lång retroaktivitet somdet särskilda pensionstillägget.Det särskilda pensionstillägget är avsett att vara enövergångslösning för föräldrar som under lång tidgått miste om pensionspoäng till följd av sinavårdinsatser.Man får inte glömma att ersättning för långvarigvård i hemmet utöver särskilt pensionstillägg kanutges i andra former, varav flertalet är har redan nu börjat följaupp varje ansökan om särskilt pensionstillägg därförsäkringskassan meddelat ett avslag. Regeringenkommer att hålla sig väl informerad om resultatetav denna uppföljning.Anf. 102 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag är nöjd med detsom socialministern säger på slutet, nämligen attregeringen vill hålla sig väl informerad om hur detgår med denna reform. Däremot blev jag någotförvånad när socialministern sade att det inte harvarit någon omfattande svårighet att få dettapensionstillägg. Lagstiftningen om detta särskildapensionstillägg trädde i kraft så sent som den 1januari 1991. Men enligt den information som jaghar inhämtat från föräldrar som har sökt dettasärskilda pensionstillägg är det ytterligt svårt att fådetta beviljat. Detta vidimeras också från olikakassor. Jag har en uppgift från omatt det där t.o.m. hade inkommit 41ansökningar om det särskilda pensionstilläggetvarav samtliga utom en hade avslagits. I det län somjag representerar är det mycket få som har fått sinaansökningar beviljade.Socialministern säger att detta pensionstilläggbetecknas som en övergångslösning och att detutgör bara en parentes. Men när denna lag trädde ikraft sades det ju att detta skulle innebära en storreform för föräldrar till handikappade barn somhade gjort en stor samhällelig insats. Med dettaskulle samhällets uppskattning verkligen visas fördessa föräldrars vårdinsats. Regeringen skrev ocksåi motiven till propositionen att samhälletskostnader för denna vård utan dessa insatser frånföräldrarna skulle ha varit mycket större.Beträffande denna övergångslösning vill jag ställaföljande fråga till socialministern: dettapensionstillägg inte tänkt att verkligen vara enkompensation för den vård som dessa föräldrarmeddelar?Anf. 103 Socialminister ():Herr talman! Som sagts här har lagstiftningen variti kraft . Och av deansökningar som har inkommit har 168beviljats, vilket är en ganska stor andel, och det ärnaturligtvis bra. Regeringen skall följautvecklingen noga.Det finns en punkt i detta sammanhang som jag troratt man mycket noga måste se över och det är en avförutsättningarna som handlar om hur perdag som barnet har varit borta från hemmet. Jagkommer att be att göra ensärskild bedömning av detta rekvisit.Det är fråga om en övergångslösning eftersom viunder senare år har haft andra typer avvårdersättningar som har varit ATP-grundande,och därmed kan man också med olika typer avvårdersättningar tjäna ihop ATP-poäng. I denmeningen är detta naturligtvis en övergångsfråga,eftersom fler och fler allteftersom åren går tjänarihop till sin tjänstepension, och då krävs inte denhär typen av särskild ersättning. På det viset ärdetta en övergångslösning men inte på något annatsätt.Avsikten är också att skallfölja upp varje särskilt avslag och göra en analys avden för att ta reda på vad som legat bakom avslaget.Vi kommer att fåinformation. Då kan vi göra en bedömning av omportgången har varit för trång eller om detta harfungerat i enlighet med motiveringarna till lagen.Anf. 104 ():Herr talman! En kategori av människor som jaghar varit särskilt mycket i kontakt med är föräldrartill utvecklingsstörda barn och ungdomar. I frågaom dessa är rekvisitet verkligen snävt. Det sägs i 3 §andra stycket att man, för att komma i åtnjutandeav detta pensionstillägg och få räkna vårdår tillgodo, skall ha haft både hel förtidspension eller heltsjukbidrag jämte handikappersättning. Men det ärmycket sällan som utvecklingsstörda beviljashandikappersättning. Långt tillbaka i tiden, 1964,fanns invaliditetsersättningen. Men även dåbeviljades mycket sällan barn och ungdomar somvar handikappade på grund av utvecklingsstörningen sådan ersättning. Därför vill jag frågasocialministern om regeringen har för avsikt atttitta särskilt på den här kategorin handikappade,nämligen de utvecklingsstörda.Anf. 105 Socialminister ():Herr talman! Vid den genomgång som kommer attgöras kommer vi naturligtvis att titta även på denhär typen av avslag. kommeratt följa upp samtliga avslag som kassorna har fattatbeslut om.Anf. 106 ():Herr talman! Jag får nöja mig med detta, men jagskall noga följa utvecklingen på detta område. Detär mycket viktigt att de löften som dessa föräldrarhar fått verkligen kan ge genomslag i en reform.Även om den inte är så stor utgör den i varje fallen erkänsla från samhällets sida att man uppskattardessa föräldrars vårdinsatser.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1990/91:464 om kvalifikationför tjänst som chef för vårdcentralAnf. 107 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder så att det bättreklarläggs vem som får utses som chef för envårdcentral.Ledningsansvaret inom den offentliga hälso- ochsjukvården regleras i 14 § hälso- och sjukvårdslagen(1982:763). har på grundval avregeringens proposition 1989/90:81 omledningsansvaret inom den offentliga hälso- ochsjukvården, m.m. beslutat om ändringar iparagrafen som träder i kraft . Vidbehandlingen av propositionen anfördesocialutskottet att det utan nackdelar förpatientsäkerheten borde kunna ankomma påsjukvårdshuvudmännen att själva bestämma vidvilka enheter den föreslagna ordningen med ettsamlat ledningsansvar för specialistkompetentläkare vid vissa enheter för diagnostik eller vårdoch behandling skulle tillämpas. Utskottet framhöllatt borde meddela allmänna råd tillledning för huvudmännen. Utskottet ansåg vidareatt borde följa utvecklingen, och omdet skulle visa sig finnas behov därav, föreslåändringar. godtog utskottetsställningstagande.Socialstyrelsen har meddelatallmänna råd till ledning försjukvårdshuvudmännens bedömning av vilkaenheter för diagnostik eller vård och behandlingsom med hänsyn till patientsäkerheten behöverledas av läkare. Det är emellertidsjukvårdshuvudmännen som har att bedöma hurledningen av hälso- och sjukvården skall utformas.Jag kommer med intresse att följa hurbestämmelserna kommer att tillämpas, men finnerför närvarande inte anledning att vidta någrasärskilda åtgärder.Tredje vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.26 § Svar på fråga 1990/91:465 om svenskavapen i CambodjaAnf. 108 Statsrådet ():Herr talman! har i fråga tillutrikesministern gjort gällande att svenskkrigsmateriel har levererats till iCambodja och frågat om utrikesministern avservidta några åtgärder för att stoppa sådanaleveranser. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall besvara frågan.Kent utgår i sin fråga från uppgifter somförekommit i olika reportage på TV. Uppgifter avliknande slag om att svenska vapen finns hos olikagerillarörelser i Cambodja har även tidigareförekommit i pressen och televisionen. Den förstauppgift som jag kan belägga förekom i tidskriftenAsiaweek . Där hävdades att svenskapansarvärnsvapen skulle finnas hos Sihanouksarmé. Senast förekom en artikeli , som i sin tur byggde på uppgifter ibrittisk television om att granatgevärssystemet CarlGustaf skulle ha levererats från tillgerillarörelser i Cambodja. Sådana uppgifter ärsjälvfallet felaktiga.Sedan uppgifter av detta slag först börjadecirkulera har regeringen sökt fastställa om detligger någon sanning i uppgifterna om att svenskavapen förekommer i Cambojda. Dessa utredningarhar å ena sidan visat att det förefaller vara riktigt attenstaka vapen av typ verkligen finnshos gerillarörelser i Cambodja. Trots storaansträngningar har vi dock inte kunnat fastställavarifrån dessa vapen kan ha levererats tillKambodja och inte heller huruvida detta skett istrid med åtaganden som vederbörande landsregering har gjort gentemot Sverige.Granatgevärssystemet har som bekantsålts till många länder och licenstillverkas i några.Det står i alla händelser klart att någon leverans avdenna eller annan krigsmateriel från tillCambodja inte har förekommit.Anf. 109 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Skälet till att jag ställde frågan till utrikesministernvar att jag inte räknar med att det skall finnas någrahandelsavtal med Cambodja när det gäller vapen.Det var därför ganska naturligt att göra så.Jag såg TV-programmet i fråga då jagbehövde koppla av från skrivandet. Jag blev ganskachockad, inte bara för att man visade bilder på justCarl Gustaf-projektiler utan också över att dessavar märkta FFV. Jag räknar inte med att det finnsnågon legal försäljning, men i programmetutpekades som en viktig part i illegalavapenleveranser.Nu måste jag, som man brukar göra, ställa enordningsfråga -- jag vet inte om licenstillverkadevapen märks FFV; jag tvivlar på det. Men det varFFV-märkta vapen jag såg. Den internationellavapenhandeln är kanske bland det vidrigaste somfinns. Just när det gäller Cambodja är sådan handelhöjden av snuskighet med tanke på vad som harhänt där förut och vad som verkar vara på vägatt hända igen. Men med tanke på att programmetvar så färskt tycker jag ändå att det skulle varavälgörande om regeringen lät undersöka just denkällan -- eftersom programmet har sänts i detområde där svenska program kan mottas borde detinte vara särskilt svårt att ta reda på om det finnsnågra grunder för påståendet att är en ickeoviktig leverantör i det här sammanhanget.Anf. 110 Statsrådet ():Herr talman! Först och främst har inte den svenskaregeringen eller svenska myndigheter medverkattill några vapenleveranser till Cambodja, vare sigdirekt eller indirekt. I stället är det så att vi aktivthar jobbat för en fredlig lösning i Cambodja.Vi har så gott vi har kunnat undersökt de uppgiftersom förekommit i media, dvs. om media varitvilliga att ställa sina källor till förfogande, vilket desom bekant inte alltid är. Vi har genom de källorsom vi kan få tag på försökt se efter omgranatgeväret finns i Cambodja. Deundersökningarna har givit oss informationen attdet finns ett mindre antal grantatgevär ochgranater, i första hand hos den icke-kommunistiskagerillan. Däremot har vi med de härundersökningarna inte kunnat fastställa på vilketsätt de har kommit dit.Hela licenssystemet byggde tidigare på andraregler, och eftersom det här är ett gammalt systemkan det mycket väl ha förekommit reexport. Detkan också vara så att något land har utrangerat dehär vapnen, och på det sättet kan de ha kommit tillnågra i Cambodja. Men vi har alltså försökt att viabåde diplomatiska och andra källor kartlägga detta,t.ex. genom att studera foton och annat. Jag kan idagsläget inte bidra med mer information än denjag nu har lämnat.Anf. 111 ():Herr talman! Jag tvivlar inte alls på att regeringenhar gjort sitt bästa för att ta reda på de här sakerna,eftersom jag vet att det finns ett klartställningstagande i den svenska politiken att reda utde här sakerna med hänsyn till det som hänt i justCambodja. Om det, skulle jag vilja fråga,dyker upp fler uppgifter av detta slag, är regeringendå beredd att gå in och undersöka sanningshaltenoch kanske även i detta specifika fall, eftersom detär så färskt? Det skulle vara skönt att få ettuttalande för fredens sak om detta.Anf. 112 Statsrådet ():Herr talman! Om kan bidra medytterligare informationer är jag mycket tacksam.Då kan vi använda dem för att försöka kommavidare i den här affären.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1990/91:457 ommiljösamarbetet med LettlandAnf. 113 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att snabbt fullföljaden beslutade hjälpen på miljöområdet tillLettland.Sedan tidigare pågår ett myndighetsanknutetsamarbete på miljöområdet med ,inriktat särskilt på på de baltiska republikerna.Detta samarbete hanteras för svensk del av statensnaturvårdsverk och avser kunskapsöverföring iform av besöksutbyte, seminarier, etc.Aktiviteterna prioriteras inom följande områden:miljölagstiftning, drift och skötsel avavloppsreningsverk, hantering av miljöfarligtavfall, monitoring och analys av data relaterade tillföroreningar i och luftföroreningar samtjordbrukets miljöproblem.Våren 1990 beslutade att en miljardkronor skall användas för samarbete med Öst- ochCentraleuropa /91--1992/93, varav 900 milj.kr. Omkring 400 milj.kr. beräknas gåtill miljösamarbete av olika slag.För samarbetet med främst de baltiskarepublikerna har minst 45 milj.kr. av totalt 150milj.kr. avsatts för miljöinsatser undertreårsperioden.Beredningen för Internationellt Tekniskt-Ekonomiskt Samarbete (BITS) handlägger isamarbete med , stödet förmiljöområdet. Stöd kan utgå för miljöinsatser somprioriteras av och där man gjortframställning till BITS.I samarbetet med har IVL, efter stöd frånBITS, förberett en miljökonferens i Riga.Konferensen kommer att äga rum . Jag harvidare inhämtat att BITS bereder ärenden som rörvattenreningsinsatser och en studie av det starktmiljöförorenande pappers- och massabruket Slokasamt en konsultinsats som avser elsektron.Tredje vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.28 § Svar på fråga 1990/91:467 omRumänienflyktingarAnf. 114 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig hur jag serpå invandrarverkets rapport om samtom asylansökningar av rumäner kommer att prövasindividuellt och huruvida regeringen kommer attfölja upp vad som händer med personer som avvisastill Rumänien.Regeringen följer utvecklingen i mycketnoga och införskaffar information från olika källor.Den delegation med representanter fråninvandrarverket ocharbetsmarknadsdepartementet som besökteRumänien träffade företrädare förett stort antal organiationer och grupper, och kundedärigenom ge en omfattande redogörelse för läget ilandet. De fakta som rapporten redogör förbekräftas i stor utsträckning av annan information,bl.a. från UNHCR:Flertalet asylsökande från torde kunnaåtervända hem utan att löpa risk för förföljelse. Detär naturligtvis nödvändigt att pröva varjeansökning individuellt, vilket man gör med allaasylansökningar, oavsett den asylsökandesnationalitet.