prot · GF0910 · 1991-10-15 00:00:00 — Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret på min fråga.Bakgrunden till att jag har frågat om det här är bl.a.att jag bor och verkar i , där jujordbruksarealen är av stor omfattning men därockså omställningsprogrammet kommer att spelaen stor roll för det framtida landskapet ochmöjligheterna att bevara det öppna landskapet.Det är naturligtvis också så att man frånVästmanslands sida har arbetat och arbetar hårt föratt få den etanolfabrik som så att säga ligger omhörnet i det här resonemanget. Dels är självafabriken ett sysselsättningsintresse, dels innebärden en möjlighet att bevara sysselsättningen inomjordbruket.Jag konstaterar att statsrådet är väl medveten omde planer som finns. Jag delar uppfattningen att detkan vara svårigheter att övergå från en regleradmarknad till en fri marknad med ett ökatrisktagande.Den redogörelse som statsrådet har lämnat ärnaturligtvis intressant. Jag kanske kan fåkomplettera den på någon punkt genom att säga attdet i bl.a. kommun pågår ettintressant försök, där ett antal lantbrukare träffatavtal med kommunen om att försörja delar avkommunens bostadsområde med fjärrvärmebaserad på biobränsle. Det tycker jag är en mycketbra utveckling.Den fråga som inställer sig efter de senastedagarnas tidningsuppgifter på det här området ärvarför det nu i svaret inte klart kan deklareras attskatten på på etanol skall tas bort. Det harju sagts åtminstone av ett statsråd -- --och jag har uppfattat det så att också OlofJohansson uttalat sig i samma riktning. Det voreintressant, herr talman, om jordbruksministern iden här debatten kunde bekräfta det och gelantbrukarna indikationen att etanolskattenförsvinner.Anf. 60 Jordbruksminister ():Herr talman! Som säger har detredan tidigare av media framgått att det finnsplaner på att slopa punktskatten på etanol. Det harsagts av bl.a. att ett sådant beslut ärpå väg. Det beslutet har dock ännu inte fattats.Men en sådan åtgärd kommer att ge ett visst stödtill ökad försöksverksamhet på etanolområdet. Detligger i linje med de uttalanden som vi har gjort iregeringsförklaringen.Samtidigt tycker jag att det är värt att notera att ensänkt skatt på etanol framför allt medverkar till attöka användningen av och konkurrenskraften hosetanolen. Det är en förutsättning för att också enproduktion skall komma till stånd, även om detomedelbart innebär att priset på den inhemsktproducerade etanolen ökar.Jag vill till också säga att jag vetatt är ett av de län där man har ställtom allra mest areal. Därför kan det där vara mycketintressant med den här typen av produktion,som en framtida etanolproducents ansvaroch bedömning måste vara det som blir avgörandeför var i landet en etanolanläggning skalllokaliseras. Vi tycks också vara överens om att detkrävs mer än etanolproduktion. Fast bränsle frånjordbruket för t.ex. fjärrvärmeanläggningar är i dethär sammanhanget mycket värdefullt.Anf. 61 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att det avsvaret av döma är så att basen för utvecklingen avbiobränslen, etanol och annat, uppenbarligen ärdels den energiöverenskommelse som träffadesmellan tre partier, dels de överenskommelser somträffats mellan ochsocialdemokraterna.Jag tycker att det vore välgörande för hela den härmarknaden och diskussionen om statsrådet kundege ett klart besked beträffande skatten på etanol.Det är uppenbart att det är av betydelse för bl.a.utvecklingen av själva marknaden, om det härbeskedet kan komma snabbt. Det finns ju behov avatt få i gång ersättningsodlingarna, och det finnsockså behov av att kunna fullfölja projekteringenav etanolfabriken.Jag noterar också med viss glädje att statsrådet ärintresserad av att en etanolfabrik kan diskuteras ijust . Jag hoppas att vi kan räkna medstatsrådets välvilliga medverkan till en etablering iKöping.Anf. 62 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan gärna säga att detta hardiskuterats inom regeringskretsen, och det harfullständigt tydligt framgått av uttalanden från BoLundgren att denna skatt kommer att slopas. Jagkan verifiera detta nu.Samtidigt vill jag säga att mellansvenskaslättbygder är de områden som ligger bäst till närdet gäller en sådan här lokalisering, men det är intemin och regeringens sak att bedöma var enanläggning skall ligga.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1991/92:28 om användningav vissa tillväxthormoner inom EGAnf. 63 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat omregeringen avser att vidta åtgärder för att påverkaEG till ett fortsatt förbud mot användning avtillväxthormonet BST (Bovint Somatotropin).Annika fråga avser genteknisktframställt BST, som i används för attstimulera mjölkproduktionen hos kor.I , liksom i EG, är det förbjudet att användahormoner i tillväxtbefrämjande syfte.I anslutning till de nu pågående förhandlingarnamellan EFTA och EG om ett har fråganom tillväxthormoner berörts. Den svenskainställningen i dessa frågor har i dessa sammanhangframförts.Under förutsättning av att beslutaskommer det att vara möjligt för att inomavtalets ram delta och påverka utformningen avEGs regelverk. Det kommer även att fastställas enordning för samråd fram till det attavtalet träder i kraft.Om det skulle bli aktuellt att EG avser att omprövasin syn på BST kommer naturligtvis attverka för ett fortsatt förbud inom ramen för EES-arbetet.Anf. 64 ():Herr talman! ''Om det skulle bli aktuellt att EGavser att ompröva sin syn -- -- --'', sägerjordbruksministern. Men jag har redan i min frågaförklarat att det är i högsta grad aktuellt med ensådan omprövning av EGs ställningstagande. Detär nämligen så att detta gentekniskt framställdatillväxthormon inom EG har belagts med ettmoratorium, och det går ut . I helaEuropa arbetar nu producent-, konsument-,djurskydds- och miljöorganisationer för att dettatillväxthormon även i fortsättningen skall varaförbjudet.Jag finner därför svaret litet märkligt. Jag har intefrågat om regeringen tänker göra något, utan jagvill ha svar på frågan om vad regeringen ochjordbruksministern tänker göra för att bidra till attdetta tillväxthormon inte tillåts.Avsikten med tillväxthormonet, som tillverkas avbl.a. i , är att det skall ökaproduktionen av mjölk hos mjölkkor. När manbörjade arbeta med det här trodde man på enökning , men inser man att det handlarom kanske . Det är i alla fall en stor ökningav produktionen, och den går inte omärkt förbi fördjuren, utan innebär ganska stora påfrestningar.Vilka effekter det i övrigt kan ha vet man ännuväldigt litet om, och det är anledningen till att såmånga grupper känner stor oro.En ökning av mjölkproduktionen är knappastbefogad. När såväl EG och som harproblem med överproduktion av mjölk, är detegentligen oerhört att enorma summor läggs ned påatt forska fram preparat som ytterligare skall ökamjölkproduktionen. Det finns sannerligen andraproblem när det gäller den globalalivsmedelsförsörjningen som man borde ägna sigåt.Min fråga är alltså: Vad avser jordbruksministernatt göra?Anf. 65 Jordbruksminister ():Herr talman! Först och främst är det viktigt att slåfast att BST kan tas fram både gentekniskt och påannat sätt, men det spelar mindre roll i den härdebatten, därför att i båda fallen handlar det omsamma ämne, som är ett tillväxthormon. AnnikaÅhnberg och jag är säkert helt överens ommålsättningen att denna typ av preparat inte skallanvändas i livsmedelsproduktionen.Mitt svar innebär ett klart ställningstagande för attden kommer att motarbetavarje sådant försök att ändra de regler som förnärvarande gäller.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tycker att det svar somjordbruksministern nu ger muntligen är någotklarare än det skriftliga svaret. Jag utgår då från attjag , t.ex. i massmedia, kommer att kunnata del av de kraftfulla åtgärder som regeringen harvidtagit på den här punkten.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1991/92:30 omskatteutjämningsavgiftenAnf. 67 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig om närregeringen är beredd att ändra reglerna om densärskilda skatteutjämningsavgiften så attåtminstone den s.k. Pomperipossa-effektenförsvinner.Mitt svar är kort och gott att regeringen snarastavser att föreslå en sådan lagändring.Den s.k. Pomperipossa-effekten försvinner såledesredan nästa år.Anf. 68 ():Herr talman! Jag tackar för detpositiva svaret. Genom detta svar kommer i alla fallden mest absurda effekten av den särskildaskatteutjämningsavgiften att försvinna, även omjag helst hade sett att regeringen hade avskaffat denhelt redan fr.o.m. nästa år.Sedan , som den oftast kallas,infördes har konsekvenserna blivit alltmerorimliga. Min hemkommun är denkommun som har drabbats allra hårdast av RobinHood-skatten. Bara betalar kommunen 131milj.kr. per invånare eller3:56 kr. väntas den ökaytterligare, till 145 milj.kr. Eftersom dessutom är progressiv tvingas vissakommuner betala mer än vad kommunalskattenger i intäkter i vissa intervall. För Danderydbetyder denna Pomperipossa-effekt 15,5 milj.kr.nästa år, eller av den särskildaskatteutjämningsavgiften. Därutöver betalar jukommunen den allmänna skatteutjämningsavgiftenoch också den s.k. avräkningsskatten. Detinnebär -- vilket är mycket uppseendeväckande --att av de 578 miljoner som kommunen får in totalti skatteintäkter , går 241 miljoner till dessaavgifter och skatter, dvs. så mycket som drygt 40 %av skatteintäkterna.Jag kan bara konstatera att det för ochandra kommuner med liknande situation intelängre finns någon självstyrelse att talaom. Den kommunalekonomiska kommittén hardärför en viktig uppgift när den skall ta fram ett nyttskatteutjämningssystem. Det måste bli robust ochväl fungerande, som utjämnar objektiva ochfaktiska skillnader mellan kommuner -- först då kanvi komma ifrån de orimliga effekterna på dettaområde.Tack än en gång så mycket för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1991/92:25 om kuststationeni SundsvallAnf. 69 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag planerar för att bibehålla kuststationeni Sundsvall.Jag vill först erinra om bakgrunden till deorganisationsförändringar som kustbevakningenkommer att genomföra . Närkustbevakningen bildades som självständigmyndighet genom utbrytningen från tullverketbyggdes en ny organisation upp för den centrala ochregionala ledningen av verksamheten.Kustbevakningskommittén, som förbereddebildandet av den nya myndigheten, föreslog attdenna själv skulle se över sin lokala organisation,vilket nu alltså har skett.Formellt slutfördes översynen genom attkustbevakningen detta år meddeladebeslut om ny lokal organisation med inriktningenatt genomförandet skall vara klart senast den 31december 1993.Om en central myndighet har meddelat beslut somrör lokalisering av en anläggning eller fördelning avresurser inom ett län, kan emellertid länsstyrelsenbegära att regeringen omprövar beslutet om detfinns skäl för detta med hänsyn till länets utvecklingoch befolkningens bästa. iVästernorrlands län har inte begärt att regeringenskall ompröva beslut omkuststationen i Sundsvall.Det är viktigt att komma ihåg att syftet medorganisationsöversynen är att åstadkomma eneffektivare verksamhet genom en ökad närvaro tillsjöss och en förbättrad beredskap försjöräddningstjänst. Jag delar kustbevakningensuppfattning att detta kräver en koncentration avresurserna till ett färre antal anläggningar i land.Kustbevakningen anger i den programplan som iseptember överlämnades till regeringen att målet äratt man , som en följd av bl.a.översynen av den lokala organisationen, skallkunna producera ,vilket motsvarar en ökning om inte mindre än 20 %.Jag anser att skall inrikta sinöversyn av den lokala organisationen själv med såliten påverkan från regeringen pådetaljutformningen som möjligt. Jag harförtroende för att myndigheten kan göra deavvägningar som är nödvändiga för att syftet, eneffektivare sjöräddning, skall uppnås. Om intenågra särskilda omständigheter tillkommer, somjag inte kan förutse, har jag inte för avsikt attföreslå någon ändring i beslutavseende kuststationen i Sundsvall.Anf. 70 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern försvaret på frågan. Tyvärr blev det som jag hadeanledning att frukta.Det är bra att regeringen har förtroende för statligamyndigheter, men det är inte så enkelt som att enstatlig myndighet är något enhetligt, som tyckernågot -- man måste naturligtvis besluta ochbestämma. I detta fall är det den centralamyndigheten som tycker något, somförsvarsministern har redovisat. Men det finnsockså inom andra åsikter om hurdenna organisationsförändring bör gå till.Man kan säga att målet med allorganisationsförändring är en effektivareverksamhet, och i det här fallet nämndeförsvarsministern att det kommer att producerasytterligare ett antal tusen fartygstimmar. Frågan ärdå i vilket syfte och i vilken verksamhet dessafartygstimmar produceras. Om det är så att en stordel av tiden går åt för transporter till det egentligaverksamhetsområdet är det naturligtvis inte enökning av produktiviteten utan en sänkning.Låt mig dra en parallell. Om man skulle föreslå attden statliga myndigheten polisen i skulle lokalisera sin verksamhet till Ångeoch sedan öka antalet biltimmar på vägarna genomtransporter från till , där en stor delav verksamheten utförs, är det naturligtvis intenågon effektivisering.I hamn hanteras flera tusentals ton gods,som transporteras till exempelvis . Därfinns färjetrafik med mer än 175 000 personer perår. Här sker alltså en del avkustbevakningsverksamheten, där stationen intekommer att ligga.Anf. 71 Försvarsminister ():Herr talman! Enligt kan ett sättatt öka sjöbevakningstiden vara att i störreutsträckning än tidigare göra besättningsbyten påandra platser än kuststationerna. Då kan man alltsåuppnå den ökade effektiviteten och minska det somJan Jennehag talar om, nämligen att producerasjöbevakningstimmar som inte är effektiva medtanke på syftet.Skulle det ha funnits starka regionala skäl för attinte göra denna förändring, förutsätter jag attlänsstyrelsen i i så fall hadeöverklagat beslutet. Då hade det varit självklart förregeringen att ta ställning till detta, genom attförutsättningslöst utreda frågan på nytt.Länsstyrelsen har alltså inte överklagat.Anf. 72 ():Herr talman! i länhar uttryckt en åsikt, och man är inte för dennalokalisering. Jag tror att försvarsministern kännertill det. Att man inte har överklagat beslutet är enannan sak. Däremot har regeringen möjlighet att taegna initiativ om man tycker att den föreslagnaordningen är mindre bra, och det är det som ärknäckfrågan. Försvarsministern tycker, medsamma argument som centralaledning, att det här nog skall ordna sig och bli bramed tiden. Jag tror inte att det gör det.Jag tror inte att den regionala ledningen har haftfel. Jag tror inte heller att personalen i Sundsvallhar haft fel. Jag är helt övertygad om att en rationellordning när det gäller är attresurserna skall finnas där problemen finns -- ochdet är i Sundsvallsområdet. Det gäller oljehamnen;praktiskt taget all oljetillförsel till Mellannorrlandgår via . En stor del av de miljöfarligatransporterna går också här, liksompersontransporterna, som jag nämnde förut.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1991/92:27 omkustbevakningsflyget vid SäveAnf. 73 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser ompröva beslutet som medförnedläggning av kustbevakningsflyget vid iGöteborg.Det beslut som detta årfattat om ny lokalorganisation innebär attkustbevakningen skall ha flygkuststationer iBromma och vid . Den nuvarande stationenvid avses avvecklas.Om en central myndighet har meddelat ett beslutsom rör lokalisering av en anläggning ellerfördelning av resurser inom ett län, kanlänsstyrelsen begära att regeringen omprövarbeslutet om det finns skäl för detta med hänsyn tilllänets utveckling och befolkningens bästa.Länsstyrelsen i harutnyttjat denna möjlighet och hemställt attregeringen omprövar beslut,som omfattar indragning av flygkuststationen iSäve. Länsstyrelserna i , ,och har även deförklarat att de står bakom framställningen.Beredningen av framställning pågårinom . Jag tar därför inte ställningtill ärendet nu.Anf. 74 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag vill också passa på att gratulera tillutnämningen. Svaret inger visst hopp, och denberedning som pågår inom departementet harstarka skäl att komma fram till ett positivt beslut.Västkusten har haft många stora fartygsolyckor ocholjeskador. och hör till de mesttrafikerade sjöområdena i , vid sidan avEngelska kanalen. I området finns Sverigespetrologiska centrum, med tre stora raffinaderier.Det har inte gjorts någon rejäl riskanalys, även omman i detta underlag har konstaterat att den härtrafiken finns så nära.Nedläggningsbeslutet i kombination med ständigaförslag om nedläggning av helikopterdivisionen påSäve flygplats liksom att polisens helikoptrar nu harflygförbud , slår mycket hårt ivästkustområdet. Vi har varit vana vid att bådeinom totalförsvaret och inom civilförsvaret få drasmed många nedskärningar, och detta är djuptolyckligt.Jag hoppas verkligen att regeringen nu kanompröva förslaget om att göra inskränkningar somberör räddningstjänsten. Vi vet att det vid allvarligatillbud är viktigt att snabbt kunna komma ut. Jagvill peka på den svåra olyckan med ScandinavianStar , då det var värdefullt kunde klarlägga var passagerarfartyget fannsoch därefter sätta in hjälpinsatser. Med dettakustbevakningsflyg, med sensorer för att avspanastora vattenområden och med stor uthållighet attligga ute, finns den möjligheten.Jag hoppas alltså att vi får ha kvar dennakustbevakningsstation vid Säve.Anf. 75 Försvarsminister ():Herr talman! I och med att beslutet nu haröverklagats kan jag bara försäkra atten helt förutsättningslös utredning av sakenkommer att ske i . Jag ber att fååterkomma när den utredningen är klar.Anf. 76 ():Herr talman! Jag tackar för försvarsministernsinställning. Det var bra att den nyeförsvarsministern tog chansen att verkligen prövaunderlaget, för att vi skall få ha kvarkustbevakningsflyget vid Säve.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1991/92:15 om utbyggnadenav barnomsorgenAnf. 77 Socialminister ():Herr talman! har frågat om jagavser att vidta några åtgärder för att verkställariksdagens beslut om förskola för alla barn.Flertalet kommuner har gjortkraftfulla insatser för att möta efterfrågan påbarnomsorg. Enligt kommunernas preliminärastatsbidragsansökningar har juli1990 till ytterligare 36 000 barnberetts plats i heldagsomsorgen. Men alltjämt finnsen dagiskö på flera tusental barn. Regeringens ambition är att desom vill skall kunna få dagisplats.I syfte att öka både tillgång och valfrihet kommerjag att föreslå regeringen att lägga framett förslag för , som innebär attexisterande hinder för fri etablering och frittutnyttjande av olika former av barnomsorg tasbort.Anf. 78 ():Herr talman! Även jag skall be att få gratulera tillutnämningen. När det i den borgerliga regeringenblir fråga om ett val mellan många olika faror är jagglad över att blev socialminister.Det bådar gott för de sociala frågorna.Jag är emellertid ändå inte nöjd med svaret.Beskrivningen i svaret är enligt min mening välglättad.Kommunförbundet har kommit med en nyundersökning av vilken framgår att avkommunerna inte klarar av utbyggnaden enligtriksdagsbeslutet. Detta är fallet trots att man harräknat mycket ''snällt''. Man har inte brytt sig omdet faktum att många kommuner bara gerbarnomsorg till barn under trotsatt föräldraförsäkringen inte är utbyggd. Man harinte brytt sig om att titta på kvaliteten i omsorgen.Man vet att överinskrivningar, som alltså försämrarkvaliteten, förekommer i mycket stor utsträckning.Man har över huvud taget inte brytt sig om att tittapå förskoleplatserna. Att säga att avkommunerna inte klarar utbyggnaden är alltså enmycket ''snäll'' beskrivning.Det är känt att av barnen har någon formav alternativ barnomsorg. vet man attefterfrågan på alternativ barnomsorg inte är större.Det finns ingen efterfrågan på alternativbarnomsorg, utan det som efterfrågas är denvanliga, traditionella men kvalitativt sett godakommunala barnomsorgen. Det är vad föräldrarnaefterfrågar. Jag tror att dessa siffror harpresenterats på den barnomsorgsmässa där jagförmodar att har varit i dag.Det är därför märkligt att säga att''valfrihetsrevolutionen'' i fråga om nyetableringaroch fri etablering skall lösa problemen. Det kanvara bra med alternativ, men det löser inteproblemet med de långa köerna. Om man skullevara riktigt marknadsinriktad borde man vältillmötesgå den stora efterfrågan på kommunalbarnomsorg som faktiskt finns i dag.Anf. 79 Socialminister ():Herr talman! Först vill jag tacka så mycket förvälkomsthälsningen från är alldeles riktigt att alternativen kanske intelöser alla problem. Vi har verkligen inte sagt attkommunerna inte skall fortsätta att bygga utbarnomsorgen. Jag är helt övertygad om att om vitidigare hade haft en större etableringsfrihet, hadevi nu inte haft de köer vi har. Jag kommernaturligtvis inte att på något sätt försvara dagenssituation. Jag har tvärtom, innan jag hamnade i denhär positionen, mycket starkt kritiserat bristernainom barnomsorgen. Vi har en kö på 50 000--60 000barn, och det krävs en betydande ansträngning frånbåde staten och kommunerna under de kommandeåren för att vi skall kunna möta den efterfrågan somfinns.Jag är alltså övertygad om att alternativbarnomsorg är ett sätt att göra detta. Jag tror attden brist på efterfrågan som beror på att det inte finns några alternativatt efterfråga. När de dyker upp kommer det ocksåatt visa sig att föräldrarna gillar dem.Anf. 80 ():Herr talman! Det återstår naturligtvis att se. Men idet omedelbara perspektivet är vi alltså överens omatt det finns stora problem, att det finns långa köeroch att många barn står utan plats. Vad då göra på kort sikt för att lösa problemet?Jag tror att alternativen även i fortsättningenkommer att vara just alternativ. Jag tror inte att ensatsning på alternativen kortar köerna. Vi har settatt Uppsalamodellen, som var ett alternativ, intekortade köerna och att det dessutom blev för dyrt.Jag undrar också hur det går ihop att man skall sättafart på utbyggnaden som man förväntassänka skatterna och hur det går ihop medvårdnadsbidraget, som efter vad jag förstår ocksåär en del av ett paket som syftar till en ökning avvalfriheten. Det behövs enligt min uppfattning i dagpengar för att få fart på utbyggnaden avbarnomsorgen. Hur har man tänkt lösa problemetför alla de 50 000--60 000 barn som inte har någonbarnomsorg? Dessa barn har ju föräldrar somfaktiskt inte kan arbeta på grund av att de saknarbarnomsorg för sina barn.Anf. 81 Socialminister ():Herr talman! Jag tror att kombinationen av enfortsatt utbyggnad i kommunerna enligt de planersom finns och tillkomsten av nya alternativ, somregeringen kommer att föreslå i enproposition till , kommer att innebära attvi snabbare kan skapa den fulla behovstäckningsom vi eftersträvar inom barnomsorgen.Jag har hört argumentet att föräldrarinte efterfrågar alternativ barnomsorg, men jag troratt det helt enkelt beror på att det inte finnsalternativ. Jag tror att alla föräldrar gärna skulle gårunt och titta på några olika dagis för att se vilketsom kan passa för deras barn. Men är ju denfaktiska verkligheten den att föräldrar får hålla tillgodo med den barnomsorgsplats som kommunenerbjuder.Vi vill alltså ändra på detta både kvantitativt,genom att se till att det finns full behovstäckning,och kvalitativt, genom att se till att föräldrarna fåren ökad valfrihet.Anf. 82 ():Herr talman! Socialministern talar om en fortsattutbyggnad i kommunerna. Men de kommuner somi dag inte har klarat av utbyggnaden säger sig intekunna klara det. Detta handlar ju om pengar, dethandlar om ett kommunalt skattestopp och om attkommunerna inte får några nya pengar förutbyggnaden av barnomsorgen. Jag förstår därförinte hur det skall gå ihop.Vad gäller alternativen måste man väl också litetgrand se vad som är möjligt. Det är en sak i enstorstad, där man kanske kan röra sig inom en vissradie och titta på olika alternativ.