prot · GE0992 · 1991-04-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:92Torsdagen den 11 aprilKl. 12.00--22.57Meddelande om information från regeringenAnf. 1 . 14.30 lämnar statsrådet information om ytterligare humanitärt stödtill Mellanöstern.1 § till Stiftelsen vice talmannen meddelade attvalberedningen enligt ett till kammaren inkommetprotokollsutdrag föreslagit professor ,, till ny suppleant i styrelsen för StiftelsenRiksbankens Jubileumsfond efter professor utsåg -- för tiden till dess nytt valförrättats -- tillsuppleant i styrelsen för Stiftelsen § Utökning av antalet suppleanter ijordbruksutskottetFrån valberedningen förelåg förslag om att antaletsuppleanter i jordbruksutskottet skulle utökas från23 till 24.Kammaren biföll denna framställning.Andre vice talmannen meddelade att val av enytterligare suppleant i jordbruksutskottet skulle skevid morgondagens sammanträde.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:L19--L23 till lagutskottet1990/91:Ju37--Ju42 till justitieutskottet4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 10 aprilFöretogs till avgörande skatteutskottetsbetänkanden /91:SkU21 och SkU23,trafikutskottets betänkanden /91:TU21, TU22och TU23 samt näringsutskottets betänkande1990/91:NU25 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 91).Skatteutskottets betänkande SkU21Mom. 2 (det allmännas talan)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot128 för reservation 1 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU23Först biträddes reservation 2 av med 53 röster mot 37 förreservation 3 av och ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 1 av . med 58 röster mot 54 för reservation 2 av KjellJohansson och . 185 ledamöter avstodfrån att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 154röster mot 60 för reservation 1 av . 86 ledamöter avstod från att rösta.Trafikutskottets betänkande TU21Mom. 2 (data- och persontransportstödet)Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 72för reservation 1 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU22Mom. 1 (riksfärdtjänsten)Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot35 för reservation 2 av och . 25 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (medelsanvisning för riksfärdtjänst m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 3 av m.fl., delsreservation 4 av -- bifölls medacklamation.Mom. 3--5Utskottets hemställan bifölls.Mom. 6 (översyn av lagen om handikappanpassadkollektivtrafik m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Trafikutskottets betänkande TU23Mom. 1 (minskning av vägtrafiken som ett led itrafiksäkerhetsarbetet)Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot36 för reservation 1 av och . 2 (operativt mål för trafiksäkerhetsarbetet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 3 (inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet)Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot91 för reservation 3 av m.fl.Mom. 16 (kontrollbesiktningar i glesbygd genomverkstäder)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 22 (systemet med bidrag tillreningsutrustning på äldre personbilar)Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot73 för reservation 10 av m.fl. 38ledamöter avstod från att rösta.Mom. 24 (användningen av bidraget till NTF)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 12 av och -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU25Mom. 2 (importbegränsningar för tekovaror)Först biträddes reservation 2 av m.fl.med 96 röster mot 42 för reservation 3 av Per-OlaEriksson m.fl. 164 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 168röster mot 90 för reservation 2 av m.fl.42 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (socialklausul)Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot70 för reservation 5 av m.fl.Mom. 6 (utvecklingslån)Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot39 för reservation 7 av och . 7 (stöd till industripolitiska åtgärder förtekoindustrin, m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 8 av Per m.fl., delsreservation 11 av -- bifölls medacklamation.Mom. 10 (linodling och linförädling)Först biträddes reservation 13 av --som ställdes mot utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionN302 av och --med acklamation.Härefter biträddes reservation 13 av 25 röster mot 24 för reservation 12 av BengtHurtig. 252 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 246röster mot 31 för reservation 13 av ledamöter avstod från att rösta.Mom. 11 (Linlandet )Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionN359 av och -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att lagutskottetsbetänkanden LU22, LU18, LU19 och LU20 skulleavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.5 § Konsumentpolitiska frågor m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1990/91:LU22 Konsumentpolitiska frågor m.m.(prop. 1990/91:100 delvis).Anf. 2 ():Herr talman! Den ideologiska grunden förmoderat konsumentpolitik är konsumentens friaval på en marknad av fri konkurrens. Den friakonkurrensen stärker konsumentens ställning.Konsumentpolitik och konkurrenspolitik hängernära samman. Grundförutsättningar är en frimarknad och fri etableringsrätt. Konsumenten stårsig slätt i planekonomin. Denna alstrar mer köer änvaror och tjänster. Effektiv konkurrens är merkonsumentfrämjande än aldrig så många politiskaingrepp. Konkurrensen höjer kvaliteten och sänkerpriset. Medvetna konsumenter driver fram bättreprodukter. Behoven är olika. Vi träffar olika val iolika situationer. En varierad efterfrågan skapar ettindividanpassat utbud. Människan skall själv kunnavälja, bedöma och ta ansvar för egna beslut. Detkommer samhället till godo.Reklam ger ofta information om nya produkter ochskärper konkurrensen genom ökat utbud. Denbehövs för att förbättra marknadens funktionssätt,dvs. samspelet mellan utbud och efterfrågan. Denkan också sänka priset genom att den leder tilllängre serier och lägre styckekostnad. Reklam skalldäremot inte kunna missbrukas och bör därförkringgärdas så att reklamen blir informativ och intevilseledande. drev vi kravet attkonsumetens ställning här skall stärkas, bl.a.genom att möjlighet till grupptalan införs i vårtland, ett förslag som regeringen glädjande nog justnu har anammat.Vi är generellt motståndare till monopol. Monopolgör konsumenten beroende av producenten ochförsvagar konsumentens ställning. Det ärkonsumentens efterfrågan som skall styra utbudetav varor och tjänster -- inte producentintresset.Fler lagar är ingen självklar garanti för ökadkonsumentvänlighet. Alltför stora ingrepp imarknaden -- ofta härledda ur politikernas väldigavälvilja -- kan i stället drabba konsumenten genomhögre kostnader och inte alls fylla sitt syfte. Sådanaavarter bör man vara uppmärksam på. För attsådant skall förhindras måste medvetenheten hospolitiker, såväl som hos andra medborgare, öka omde grundläggande ekonomiska sambanden imarknadsekonomin och konkurrensklimatet förnäringsidkare, ett klimat som blir allt hårdare förföretagen. blir det gynnsammare förkonsumenterna, ju större marknaden blir. Deninternationella och inte minst den europeiskapåverkan blir här allt starkare, något som vi iSverige i längden inte kan nonchalera utanallvarliga effekter för samhällsekonomin ochkonsumenterna.Lagstiftning är nödvändig även på detta område.Särskilt angelägen är lagstiftning som motverkarmonopol. Här finns skäl att bevaka attarbetsmarknadslagstiftningen eller kommunalabeslut inte tillåts slå sönder lokala marknader.Medvetenheten om betydelsen av konkurrens ochmarknad måste öka. Dessa i de flestamarknadsekonomier centrala begrepp har intedirekt lyfts fram i fokus under det långasocialdemokratiska regeringsinnehavet i vårt land.Fackliga förbud mot företag att ta vissa arbeten ärlika fel som kommunala ingrepp i sortimentet.Plan- och bygglagen riskerar här att drabbakonsumenterna genom högre priser och sämrevaruutbud.Den svällande offentliga tjänstesektorn harförsvagat konsumentens ställning. Tvist medmyndighet är ofta svårare än tvist med företag. Änvärre är det gentemot monopolföretag somomväxlande uppfattas som myndighet och företag,som t.ex. , posten eller TV-licensbolaget.Drabbas av bristen på alternativ gör även mångakonsumenter av vård, barnomsorg och skola.Innan ljus och luft släpps in på dessa områden iform av nya producenter, börkonsumentinformationen inom den offentligasektorn åtminstone kunna förbättras. Ommedvetandet hos konsumenterna stärks, förbättrasändå utbudet något. Konsumentlagstiftningen börsjälvfallet även omfatta den offentliga sektorn.Produktutbudet från sjukvården måste hålla förkvalitetskontroll likaväl som skolorna.Produktsäkerhet bör också gälla den offentligasektorn. Välfärdens kvalitet avgörs bäst av deenskilda människornas erfarenheter.Konsumentverkets verksamhet bör kunnaeffektiviseras genom att verksamheten ytterligareinriktas just på det arbete som visat sig ha särskiltstor betydelse för konsumenterna. Vi vill följa dennorska modellen och ge konsumentombudsmannenen självständigare ställning gentemot verket.Myndighetsuppgifterna vore här bra att särskilja.Sannolikt kräver detta en översyn av 1986 årskonsumentpolistiska beslut. Detta krävertilläggsdirektiv i anslagsframställningarna 1992/93och 1994/95.I enlighet med vår uppfattning om ett nära sambandmellan konkurrens- och konsumentpolitik, som förövrigt synes delas även av EG, yrkar vi följdriktigtpå en sammanslagning av ochstatens pris- och konkurrensverk. Detta skullegynna konsumenten genom att betydelsen av denfria konkurrensen ligger som grund för dekonsumentpolitiska besluten. Då kanske kritiksåsom den på grund av de avskaffadekonsumentgarantierna lättare kunde undvikas förframtiden. Vi vill därför ge tilläggsdirektiv tillkonkurrenskommittén i detta syfte. Därmed ber jagatt få yrka bifall till reservation 6.En väl fungerande provningsverksamhet leder oftatill bättre produkter på marknaden, vilket är ettstarkt konsumentintresse. Om denuppdragsfinansierade provningsverksamheten gerett överskott, skulle detta kunna byggas ut ochanvändas för en utvidgning som möjliggörytterligare jämförande varuprovningar. Dettautvecklas närmare i reservation 14, till vilken jagyrkar bifall.Konsumenttekniska nämnden har däremot intelyckats övertyga oss om det angelägna i sin existens.Inte minst mot bakgrund av dess brokigasammansättning och än mer mot bakgrund av dessresultat är det vår uppfattning att verksamheten ärsvår att motivera, i synnerhet i dessa statsfinansielltkärva tider, varför vi föreslår att nämndenupplöses. Därmed yrkar jag bifall till reservation18.Konsumentforskningen, som för knappt ett årsedan fick ytterligare 2 milj.kr. för grundläggandeoch tillämpad forskning, såsom det då hette, börenligt vår uppfattning hellre handhas av ettforskningsråd än av ett verk. Verksamheten är tillsin natur tvärvetenskaplig och bedrivs viduniversitet och högskolor. Vi finner dethumanistiskt--vetenskapliga forskningsrådet mestlämpat att handha dessa medel. Rådet har storöverblick över forskningen på berörda områdenoch man har de bästa förutsättningarna att bedömaatt resurserna används mest ändamålsenligt och attstimulera till att denna forskning verkligen bliretablerad i forskningsvärlden. Bifall till reservation25.Vi är kritiska mot miljöstyrelsens sammansättning,eftersom forskningen inte är representerad istyrelsen, där avgörande bedömningar görs ochbeslut fattas. Att placera forskningens väsentligaerfarenheter, som är baserad på kunskap, i enreferensgrupp visar bara återigen alltför välmajoritetens bristande respekt för betydelsen avfakta och kunskaper. En ändring bör snarastkomma till stånd. Bifall till reservation 26.Att konsumentgarantierna nu har upphört inomflera branscher finner vi ur konsumentsynpunktvara synnerligen beklagligt. Välviljan omkonsumenten får inte gå så långt att man kastar utbarnet med badvattnet. Bevisbördan har flyttatsöver till konsumenten, vilket givetvis är en nackdelför konsumenten. Det förefaller som om syftet,välviljan om konsumenten, knappast har uppnåtts.Nu, efter konsumentköplagensikraftträdande, går det inte att helt bedömakonsekvenserna av de slopade garantierna. Menkonsumentköplagens alltför skärpta bestämmelserom skadeståndsansvar måste leda till attutvecklingen följs mycket noga, och vi menar attom det skulle visa sig erforderligt för att skyddakonsumentens varugarantier bör regeringenåterkomma till med förslag om lämpliglagändring mot bakgrund av erfarenheterna. Manbör belysa de samhällsekonomiskaeffekterna av att garantierna nu ersätts avdomstolsprövning av felfrågan med beaktande avsamtliga omständigheter i det enskilda fallet somett led i en fri bevisvärdering. Gynnar dennaresursanvändning verkligen konsumenten bäst?Samtidigt aviserar majoriteten här ytterligarerättsosäkerhet genom att hävda att man avser att talätt på beviskraven -- en skrämmande inställning idet som skall vara en rättsstat. Majoriteten har intekunnat åstadkomma några egentliga motargumentutan upprepar de moderata motionärernasyrkanden och går sedan på ett avslag. harmajoritetens ställningstagande såväl förtjänat attkommenteras med Goddag Yxskaft! Därmed berjag att få yrka bifall till reservation 29.Ansvarsfulla, medvetna konsumenter gynnar helakonsumentkollektivet. Konsumenterna bör görasina avvägningar före köpet. Det underlättar förbåde köpare och säljare. För oss moderater är deten viktig grundprincip att avtal skall hållas. Dennaprincip får inte luckras upp genom en oinskränktavbeställningsrätt. En sådan underlättar inteköpövervägandena -- den bara krånglar tillbedömningen och höjer prisnivån. Vi menar därföratt konsumentköplagens bestämmelser i dessaavseenden går för långt och bör ses över. Vi hållerfast vid huvudregeln i svensk rätt, nämligenlöftesprincipen, medan majoriteten i sitt försvar förbrottet mot denna rättsprincip helt frejdigtmeddelar att det inte är någonting nytt att brytamot lagprinciper. Och tyvärr är man böjd att hållamed om att så är förhållandet under densocialdemokratiska regeringen.Vi moderater har däremot en mer seriös ochallvarlig inställning till lagstiftning, en inställningsom vi uppenbarligen delar med denrättsvetenskapliga expertisen, som instämmer i vårkritik av regeringsbrottet mot avtalsprincipen. Deninternationella påverkan kommer sannolikt atttvinga regeringen in på vår ur rättssynpunkt mycketrakare väg. Därmed ber jag att få yrka bifall tillreservation 30. vill jag i korthet nämna hurviktigt det är att det i dessa frågor finns en EG-medvetenhet, något som jag tidigare tagit upp t.ex.i samband med förslaget om produktansvar, som nulär omarbetas för att bättre anpassas till EGs regler.Det är vi glada för.Det är väsentligt att till svenska konsumentersprida innehållet i det av godkändabetänkandet /91:UU8, som fastslår attSveriges ambitioner på konsumentområdet i storutsträckning sammanfaller med EGs samt att detinte föreligger något hinder för att behållasitt starka konsumentskydd vid närmare samarbetemed EG.Argumentationen för reservationerna 15 och 16angående varudeklaration och produktinformationmed datateknik överlämnar jag till frånfolkpartiet liberalerna, som med engagemangbrukar argumentera i dessa frågor -- detta för attinte onödigtvis trötta kammaren med dubbelargumentering.För att bespara ledamöterna litet tid har jag nöjtmig med att yrka bifall till vissa av vårareservationer. Icke desto mindre står vi moderaterbakom alla reservationer i betänkandet därmoderaterna finns med.Anf. 3 ():Herr talman! har intresset förkonsumentpolitiken varit så aktuellt som under detsenaste året. Den debatt om de högalivsmedelspriserna som startade avlöstesvid jultiden av en debatt om den nyakonsumentköplagen och tolkningen av denna.Behöver konsumenten en ytterligaretrygghetsförsäkring och vart tog den gamla garantinvägen? Och rasar debatten för fullt omprismärkningen -- en fråga som vi i riksdagensenare kommer att ta ställning till.Det är bra att konsumentfrågorna kommer i fokus.Det är bra att vi konsumenter engagerar oss ivardagsfrågorna, som kort sagt handlar om detdagliga livet: att äta, att bo, att jobba -- men inteenbart att konsumera utan även att planera för enkommande dag och ge utrymme för andraaktiviteter. Ju bättre planering, desto mer tid för ettbättre och rikare liv.Så här beskrev skalden i dikten ''Vi''hur den svenska konsumentenbeter sig. Det ger oss en tankeställare:Vi odlar inte kaffe,ändå dricker vi kvalitetskaffe.Vi har inga parfymplantager,ändå omger vi oss med äkta parfymer.Vi föder inte upp några lamadjur,ändå sveper vi oss i lamaull.Vi odlar inga apelsiner, eller bananer.Vi har inga silkesmaskodlingar,ändå draperar vi oss i det finaste silke.Vi har inga risfält,ändå äter vi det bästa riset.Vi har inga vingårdar,ändå dricker vi vin.Vi är svenskar.Herr talman! Hur står det då till i ?I vårt svenska samhälle upplever vi nu enlågkonjunktur, som slår hårt mot de redan svagagrupperna. Den svenska ekonomin har försämratsi snabb takt, och arbetslösheten stiger till nyarekordnivåer, ja, man får nästan gå tillbaka till1930-talet för att överträffa de arbetslöshetsnivåersom AMS och andra varnar för -- uppemot 5 till6 %. Den enskilde konsumenten får nu vidkännasden ekonomiska stagnationen, en situation somkänns svår, allra helst som dagens konsumenter pådet hela taget enbart vuxit upp med ekonomisktillväxt. Många unga människor har aldrigreflekterat över eller sparat för exempelvis enarbetslöshet.I ett svagt ekonomiskt läge blir det därför viktigareän någonsin att hushålla med våra resurser. Vibehöver full valuta för våra pengar. Slit- ochslängtiden är förbi.Men vi behöver också konsumentregler som bidrartill ett konsumentpolitiskt skyddsnät så att viåstadkommer en balans mellan konsumentkrav ochproduktion. Det är väl självklart att vi konsumenterpå ett helt annat sätt än vad som skett måsteställa upp för aktiva miljöinsatser i vår närmiljö,sortera sopor, återvinna osv.För liberaler är det självklart med enmarknadsekonomi där konsumenten görsjälvständiga val mellan olika varor och tjänster.Det är själva grundpelaren för konsumentpolitikenoch med fri konkurrens mellan varor och tjänster.Marknadsekonomin ger människor frihet attsjälvständigt fatta beslut om konsumtion, omarbete och om sparande.Tyvärr saknas valfrihet på den svenska marknaden.Jag tänker på den offentliga marknaden därmonopolsituationen försvårar och uteslutervalfriheten för konsumenten.Den svenska maktutredningen konstaterade ocksåatt konsumenten har betydligt sämre möjligheteratt påverka inom offentlig marknad än inom denprivata. Ta t.ex. det senaste exemplet som ärpostens taxesättning för att vidarebefordra brev. 35kr kommer det att kosta konsumenten om man villvara säker på att brevet skall nå adressaten nästadag. Detta trots att postverket uttryckligenlovar på landets samtliga brevlådor att breven tillde uppräknade områdena skall nå adressaten nästadag. Vad har det löftet varit värt? Postkontor drasin, porton höjs och konsumenten får betala utanprut -- valmöjlighet saknas, här råder monopol.Dess värre syns inte heller 35-kronorsbrevet nåadressaten efter vad som framkom i entidningsnotis i dag.För att stärka konsumentens ställning anserfolkpartiet liberalerna att det är nödvändigt attbryta de offentliga monopolen. Tjänster som vård,omsorg och utbildning bör finnas i såväl offentligsom enskild regi. Det handlar om att bryta monopoloch skapa mångfald och valfrihet.Det är ett förlegat synsätt att offentligt finansieradetjänster måste vara offentligt producerade. De kanmycket väl utföras i enskild regi och därmed gekonsumenten möjlighet att välja. Tyvärr har densocialdemokratiska regeringen alltför längestyvnackat hållit fast vid monopolen och inteförmått förnya den offentliga sektorn -- ett systemsom både skadat samhället och konsumenten.Til syvende og sidst är det konsumeten som genomsina köpbeslut styr produktionen. Om inte en varaeller en tjänst efterfrågas, så läggs produktionenner. Så fungerar marknaden.Men konsumenten måste också varavälinformerad. Det är hundratusentals varor ute påmarknaden och det är en omöjlig uppgift för denenskilde att hålla sig à jour med utbudet av allavaror och tjänster. Därför blirkonsumentrådgivningen så viktig och så nödvändig.Det kan gälla råd före inköp av en kapitalvara, mendet kan också handla om att få råd omhushållsekonomin, hjälp till att klaga osv.På den nationella nivån finns bl.a.konsumentverket som enligt sin instruktion har tilluppgift att stödja hushållen i deras strävan atteffektivt utnyttja sina resurser och att stärkakonsumenternas ställning på marknaden. Det görman också på ett utmärkt sätt. Men behovet avkontakter från konsumenternas sida kanaliserasoftare till den lokala rådgivningen. Så fungerarnärhetsbegreppet.Konsumentverket i drar uppriktlinjerna, utfärdar anvisningar, bevakarmarknaden i stort, men det är till den lokalakonsumentrådgivaren som konsumenten vändersig. har det kommitalarmerande rapporter om nedläggning av denlokala konsumentrådgivningen. Vi håller på attvrida klockan tillbaka vad gällerkonsumentrådgivningen ute i landet när 20--30kommuner lägger ner sin verksamhet.Konsumentarbetet synes nu tyvärr vara i enallvarlig situation i många kommuner, och detta iett läge där hushållen brottas med ekonomiskaproblem. Vem skall t.ex. bistå konsumenten vidreklamationshanteringen? Skall alla ärenden gå tillallmänna reklamationsnämnden i ? som kommunerna satsar påkonsumentvägledning är enbart en liten del avkommunernas budget men ger i sin tur en godutdelning för konsumenterna.Från liberalernas sida har vi framhållitvikten av att den kommunala vägledningen kanupprätthållas. Samhället måste ha råd att satsa påkonsumentarbetet -- det är insatser som ger räntamed råge på insatt kapital.För kommunerna är det en frivillig uppgift attinrätta konsumentvägledning. Regeringen måstedock gå i spetsen för den kommunala vägledningenom inte hela konsumenttarbetet skall raseras.Annars får vi se en upprepning av historien om vadsom hände när den socialdemokratiska regeringenlade ned landets hemkonsulentverksamhet.I dagarna har vi fått en proposition om den lokalakonsumentverksamheten med förslag om åtgärderför att stärka den. Vi välkomnar det initiativet.Jag är glad att konsumentminister är här och följer debatten omkonsumentfrågorna. Det ger en extra tyngd tilldetta arbete som är mycket tungt och som i mångafall inte tar upp den enskilde konsumentenssituation. Genom debatten och i denproposition som kommer tror jag att vi kan få ettstöd för den lokala konsumentvägledningen.I det betänkande som behandlas omkonsumentpolitiken har liberalernaanfört ett antal reservationer. Jag vill särskiltuppehålla mig vid några.Miljömedvetandet ökar hos konsumenternaalltmer och de flesta vill på olika sätt bidra till enbättre miljö genom att välja en så miljövänligkonsumtion som möjligt. Miljöproblemen haronekligen många orsaker, men människorsbeteende är ytterst den mest betydande faktorn.Det har uppskattats att av nedsmutsningenav miljön härrör sig från ''privata beslut'' avenskilda individer och hushåll. Övrigt härrör sig tillföretags- och organisationsverksamhet.Konsumentens beslut och handling skapar alltsåmiljöproblem som borde åtgärdas på olika sättmycket mer än vad som sker . Medlen är:information, attitydpåverkan, genomförande avbeslut osv. Det blir t.ex. konsumentens beslut attta på sig omaket att hantera avfallet, om man villuppfylla sina långsiktiga värderingars krav om enbättre miljö.Många beslut är sådana att de kräver att manhandlar konsekvent -- inte bara en gång, utan dagefter dag. Det kostar på att i ett eller annatavseende avstå från det moderna samhälletsbekvämligheter.