prot · GF0919 · 1991-11-06 00:00:00 — Så enkelt är det, !Anf. 27 ():Herr talman! Ja, så enkelt är det, ! Nitycker alltså att skall bidra till en utvecklingsom innebär att stora flyktingströmmar sökersig fram runt om i världen, som innebär enpermanentning av det faktum att vapenhandeln ochnarkotikahandeln är de största internationellahandelsgrenarna och som innebär ett förtryck, enutsugning och ett permanentande av ojämlikheteni världen. Det här är ju konsekvenserna av deninternationella vapenhandeln.Det är inte fråga om att vi exporterar vapen tilldefensivt försvar. Vapen produceras och tillverkas iden rika delen av världen, säljs till den fattiga delenav världen, som använder pengarna till detta istället för till mat eller till andra produktivainvesteringar. Så ser det faktiskt ut. Här finns ettfaktiskt samband som dessutom senast påtalats avVärlsbanken, som säger att det måste bli ett stoppför detta.Jag kan inte förstå att kan undandra sigdenna vetskap och tro att den svenskavapenexporten och vapenhandeln på något sätt ärfrigjord från de övriga mekanismer som blir en följdav den internationella vapenhandeln. Jag tycker attdet är fegt och omoraliskt.Anf. 28 ():Herr talman! Den typ av vapenhandel som GudrunSchyman talar om, och som hon jämför medknarkhandel, är inte det vi diskuterar i dennakammare . Jag tänker inte fördjupa mig ikommentarerna kring den typen av argument.Men jag vill säga att det arbetar för är enintegration av vapenindustrin världen över. Vistödjer offentlig registrering av allavapentransaktioner. Vi stödjer en genomsyn avvapenindustrins transaktioner, så att den handelsom talar om verkligen intelängre kan förekomma. Genom en internationellsamordning och insyn i vapenhandeln får vi denbästa regimen i den frågan. Det är dit svensk politiksträvar, i varje fall med den nuvarande regeringensmålsättning.Anf. 29 ():Herr talman! Den typ av politik som är den som har förevarit under lång tid.Det har sagts att det är detta som deninternationella vapenhandeln går ut på. Vi skall haöppenhet osv. vapenexportregler får denkonsekvensen att det inte skall hamna några vapensom skall användas i något land över huvud taget.Vi har konstaterat massvis med gånger att det inteser ut så i praktiken. Den internationellavapenhandeln låter sig inte kontrolleras på dettasätt. Inte heller de svenska vapnen kan kontrollerasså. Detta är en realitet. Så länge vi inte inser det,kommer den här utvecklingen att fortsätta.Jag tycker nu att det är dags att tänka om. Den nyaregeringen framhåller gärna att man vill tänka omoch göra revolution på en mängd områden. Jagtycker att det vore bra att börja med det härområdet. Det handlar dessutom om mycket pengar,kapitalförstöring av hög klass.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 3 (regler och riktlinjer förkrigsmaterielexporten)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot17 för meningsyttring av imotsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (krigsmaterielexport till )Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot16 för meningsyttring av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.6 § betänkande1991/92:KrU1 Museifrågor.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.7 § Utförsel av kulturföremålFöredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KuU2 Utförsel av kulturföremål.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.8 § Skydd för ortnamnFöredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU3 Skydd för ortnamn.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.9 § Jämställdhetsfrågor i utbildningenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU1 Jämställdhetsfrågor i utbildningen.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.10 § Vissa högskolefrågorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU2 Vissa högskolefrågor.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.11 § Miljöfrågor i utbildningenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU3 Miljöfrågor i utbildningen.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.12 § Ersättning till enskildFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU1 Ersättning till enskild.Anf. 30 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Anledningen till att jag har begärtordet i detta ärende, där total enighet föreligger, ärsjälvfallet att jag vill uttrycka min tacksamhet ochglädje över jordbruksutskottets ställningstagande.Detta är en seger för rättstryggheten. Därmed kanrättvisan äntligen skipas för och hansfamilj, som oförskyllt fått lida av enfelaktig handläggning av det ifrågavarandejordförvärvsärendet. i sitt betänkande följande: ''Vid en samladbedömning av omständigheterna i ärendet anserutskottet det skäligt att Lorenius erhållerekonomisk gottgörelse av staten. ''Klarare torde inte en beställning kunna uttalas. Detär nu min förhoppning att regeringen går iförfattning med ärendet och ser till att familjenLorenius får sin klart berättigade gottgörelse.Herr talman! Givetvis yrkar jag bifall till utskottetshemställan.I detta anförande instämde ().Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUtskottets hemställan bifölls.13 § betänkande1991/92:JoU2 Djurskydd.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då de till dagens bordläggning aviseradepropositionerna väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:43 Vissa ändringar i bestämmelserna omskattetillägg, preliminär B-skatt m.m.1991/92:50 Sänkning av mervärdeskatten på vissavaror och tjänster, m.m.1991/92:54 Reavinstbeskattning av bostadsrätter1991/92:66 Kommunalt partistödMotionmed anledning av redog. 1991/92:2 Riksdagensrevisorers verksamhetsberättelse för budgetåret1990/911991/92:Fi3 av m.fl. (s)15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 5 november1991/92:34 av () tillutbildningsministern om omvandling av universitetoch högskolor till fristående stiftelser:I regeringsförklaringen uttrycker regeringen ensträvan ''att skapa mer autonoma universitet ochhögskolor. De principiella och praktiska frågornavid en omvandling av universitet och högskolor tillfristående stiftelser klarläggs snabbt''.På initiativ av den socialdemokratiska regeringenhar ett stort antal åtgärder vidtagitsför att öka friheten och stärka kreativiteten i detsvenska högskolesystemet. Där genomförs nu endecentralisering av ansvar och befogenheter.Treåriga budgetramar införs och den relativtdetaljerade centrala planeringen som gällerersätts av en ordning där förnyelse och utvecklingförutsätts ske lokalt ute i högskolorna.Friheten att disponera medel mellan personella ochandra resurser, att organisera utbildningar ochanpassa organisationen till lokala förhållandenökar i betydande grad. Från kommeruniversitet och högskolor att själva kunna beslutaom att inrätta och tillsätta tjänst som professor.Högskolans nuvarande centralt fastställdalinjesystem upphör och ersätts av en ordning sombeslutas lokalt. En översyn av bestämmelserna ihögskolelagen och högskoleförordningen pågårinom med syfte attåstadkomma centrala regleringar som inskränkersig till endast det allra väsentligaste. Samtidigtpågår inom de enskilda högskoleenheterna ettarbete som syftar till att den interna organisationenskall bli mer effektiv och mindrekostnadskrävande.En utveckling är således på väg i riktning mot enmaximal frihet för universitet, högskolor ochforskningsråd vad gäller beslutsfattandets innehåll.Däremot skall av rättssäkerhetsskäl formerna förantagning, examina, tjänster och fördelning avresurser fastläggas av riksdag och regering.Universitet och högskolor har ett mycket stortsamhällsansvar. måste samhället på olikasätt stå som garant för att självständighet ochkritiskt tänkande ständigt skall kunna ha sinhemvist där. Det gäller inte minst för samhälletsdemokratiskt valda organ att bidra till ett skyddmot starka kommersiella intressen.Det finns inga som helst tecken på att denutbildning och forskning som bedrivs inom t.ex.Lunds eller skulle vara mindresjälvständig, kritisk och ifrågasättande än den somäger rum vid den av privata intressen domineradeHandelshögskolan i att skapa en stiftelse som möjliggör driften aven autonom institution under en längre periodkrävs ett stiftelsekapital som uppgår till 50 gångerdet belopp som krävs för driften avinstitutionen, om den förväntade realräntan på detinsatta kapitalet antas bli i genomsnitt 2 %.Jag vill med hänvisning till det ovan anförda ställanågra frågor till utbildningsministern:1. Utvecklingen av den högre utbildningen ochforskningen bör vara en angelägenhet för allamedborgare i vårt samhälle. På vilket sätt skulleintresset och engagemanget bland medborgarna förden högre utbildningen och forskningen stärkasgenom regeringens förslag?2. Vilka fördelar skulle uppnås för de enskildamedborgarna, vilkas skatter skulle användas till enverksamhet som deras valda ombud ej skulle hamöjlighet att påverka?3. På vilket sätt skulle universitetens ochhögskolornas möjligheter att stå emot kraven frånstarka kommersiella intressen stärkas, när avtal omförsäljning av utbildning och forskning skall ingåsenligt den modell regeringen förespråkar?4. På vilket sätt skulle lärarnas och forskarnassjälvständighet och möjlighet till kritiskt tänkandestärkas genom den modell som regeringenförordar?5. På vilket sätt skulle ställningen för forskningoch utbildning stärkas inom ämnesområden somhar ett starkt samhällsintresse, men där intressetfrån näringslivet är svagt eller obefintligt?6. Hur skulle resurserna till de mindre ochmedelstora högskolorna påverkas av regeringensförslag?7. På vilket sätt skulle samarbetet mellanenheterna i det svenska högskolesystemetförstärkas och utvecklas genom regeringensförslag?1991/92:35 av () tillsocialministern om institutioner inomungdomsvården och missbrukarvården:Riksdagen har beslutat att staten skall ta överhuvudmannaskapet för de enskildaungdomshemmen. Det gäller vård av ungdomarsom behöver stå under särskilt noggrann tillsyn.Vården har inte fungerat tillfredsställande.Detta konstaterar även JO efter sin granskning. del av den övriga ungdomsvården harprivatiserats med påtagliga kostnadsökningar förkommunerna som följd.Missbrukarvården har kritiserats. Den s.k.gråzonen mellan psykiatrisk vård ochmissbrukarvård är tydlig. Man har därför försöktdefiniera vad som är huvudproblemet hos devårdbehövande eftersom vårdalternativ för bådepsykiska problem och missbrukarproblem är svåraatt finna.Utgångspunkten måste vara att all tvångsvård skallutföras i offentlig regi och att kvaliteten i vårdenskall bli bättre och att antalet platser byggs ut efterdet faktiska behovet.I och med beslutet att huvudmannaskapet för desärskilda ungdomshemmen skall överföras tillstaten finns dock en stark oro för att de tidigareungdomsvårdsskolorna i praktiken återinförs.Det är angeläget att det finns olika vårdalternativför olika målgrupper som t.ex. för kvinnor, HIV-smittade, psykiskt sjuka med missbruksproblem,yngre missbrukare och äldre missbrukare. Det ärnaturligtvis orimligt att kommunerna var för sigsjälva kan täcka hela det vårdbehovet.Även tvångsvården måste innehålla en kvalitativtgod vård. Vård och behandling av såväl unga somvuxna måste ses som en sammanhängande kedja,oavsett huvudmannaskapstillhörighet. Det ärviktigt att det finns förebyggande vård samtuppföljande vård efter tvångsvården. Det är ocksåviktigt att man fortsätter att söka alternativabehandlingsformer (som t.ex. projekt för ungai ). Det är också av betydelse att vårdenav unga resp. vården av vuxna har två separatainriktningar och inte sammanblandas.Vid ett statligt huvudmannaskap är det angelägetatt finansieringen blir helt klarlagd, att det finnsmedel som är specialdestinerade till vården.Med hänvisning till det anförda vill jag ställaföljande frågor till socialminister . Hur garanteras att den enskilde får en adekvatvård, då kommunernas ekonomiska förutsättningarständigt försämras?2. Vilka vårdformer skall gälla för de personersom definieras som psykiskt sjuka och dessutomhar missbruksproblem samt hur undviker man attolika vårdtagare hamnar emellan dessasärintressen?3. Hur skall man garantera att det finns ettdifferentierat vårdutbud för olika vårdgrupper?4. Vad görs för att även tvångsvården skall utgöraett kvalificerat vårdalternativ?16 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 5 november1991/92:98 av () tillnäringsministern om mindre bensinstationer pålandsbygden:Enligt gällande föreskrifter skall samtligatankställen för motorfordon vara försedda medgodkända tankmuffar senast den 1 januari 1995.Kostnaden för installation av tankmuffar,nedgrävning och montering av ledningar m.m. blirhöga; i storleksordningen 150 000--300 000 kr.Nedläggning av små tankställen kan bli följden.Detta kommer att drabba landsbygden hårt.Vilka åtgärder avser regeringen att vidtaga för att iovan nämnda avseende upprätthålla servicenivånpå landsbygden?1991/92:99 av () till statsrådetBo Lundgren om försäkringsbolaget , m.m.:Försäkringsbolaget gick i konkurs den 4september 1991. Konkursen har medfört storaekonomiska problem för sakförsäkringstagare sområkat ut för omfattande skador t.ex. bränder, somej hunnit regleras. I ett pressmeddelande sägerstatsrådet : ''Jag beklagar de enskildaförsäkringstagare som drabbats av Njordskonkurs''.Jag vill fråga statsrådet följande:Varför är statsrådet ej beredd att snabbtingripa för att lindra verkningarna förskadedrabbade sakförsäkringstagare, och vilkalångsiktiga åtgärder är regeringen beredd attvidtaga för att förhindra ett upprepande?1991/92:100 av () tillförsvarsministern om pensionsåldern föryrkesofficerare:Militära pensionsåldersutredningen har nyligenföreslagit pensionsåldern för yrkesofficerare.Pensionsåldern höjdes 1971 från till förhuvuddelen. Medelåldern på svenska officerare ärbetydligt högre än vad som är vanligt utomlands.En ytterligare höjning innebär att långt flerofficerare än vad som behövs förkrigsorganisationen, beredskap och utbildning blirkvar. Möjligheterna att minska den administrativaöverbyggnaden i försvaret minskar. har drivit frågan ompensionsåldershöjning från helt andrautgångspunkter än militära och säkerhetspolitiska.Är försvarsministern beredd att medverka till enändamålsenlig åldersstruktur i försvaret genombibehållen eller sänkt pensionsålder föryrkesofficerare?17 § Kammaren åtskildes kl. 15.01.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4§,av förste vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.