prot · GE0948 · 1991-01-11 00:00:00 — Hade vi godainfrastrukturer, skulle detta utgöra en bas och engrund för att näringslivet skulle kunna expanderaoch frivilligt lokalisera sig till exempelvis Kalmarlän.En annan viktig fråga för vårt län framöver ärhuruvida den stora satsningen i och enutbyggnad av bruket där kommer att kunna ske.Jag förutsätter och jag hoppas verkligen attregeringen gör allt för att satsningen verkligen skallkunna genomföras. Det är en livsnödvändighet intebara för den kommunen utan för hela länet ochregionen om man skall kunna ta hand om denökade tillväxten i skogen och göra våraexportinkomster ännu större . Det är enviktig satsning för vår del av landet och för landet idess helhet. Det är en av de störreindustrisatsningar som kan skönjas framöver.Herr talman! Jag vill avslutningsvis än en gång sägaatt det är de grundläggande ekonomiska villkorensom är avgörande för om ett län som länskall kunna leva vidare och få goda förutsättningar.Det kan man inte med höga skatter och eninflationsekonomi, som har varit fallet.Anf. 54 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att vi ändåkan påminna oss att vi tack vare väldigt mycket avden ekonomiska utvecklingen stårväldigt mycket starkare nu än vad vi gjorde i börjanpå 80-talet, när situationen i mångt och mycketpåminde om den oro som syns inte bara i Kalmarutan i många andra delar av vårt land. Vi har400 000 fler människor i arbete. Vi har en industrisom har investerat och satsat och på många sätt stårstarkare än vad den gjorde i början av 80-talet.Vårt utgångsläge och våra erfarenheter avarbetsmarknadspolitiken under de här tio åren göratt vi på många vis vet vilka insatser sombehövs, hur de skall användas och hur de långsiktigtskall syfta till att ytterligare stärka , nu i deninternationaliseringens och tid som 90-talet kommer att vara.Ingrid pekade på ett av decentrala problemen, som jag tror är giltigt förKalmar län lika väl som för andra län, nämligen attproblemen blir så oändligt mycket större när manhar en ensidig arbetsmarknad. Väldigt mycket avdet vi nu gör måste inriktas på att breddaarbetsmarknaden. Många av de problem som t.ex.Norrlandslänen har haft stöter mannu på i många län i Väst- och , där manensidigt varit beroende av en eller mycket fåbranscher och där man har mildratproblemen på den privata arbetsmarknaden medökningar inom kommuner och landsting, som nuinte sker.Det är just därför som regeringen lägger så stor viktvid utbildning. Det är ett av de bästa instrumentsom statsmakterna kan använda för att hjälpa tillatt bredda arbetsmarknaden i länen. Därför liggerdet nu ett stort ansvar på länsmyndigheterna för hurman använder utbildningen, vilka utbildningar mananordnar och hur man förvandlarutbildningskunskapen till nya branscher och till nyajobb i de här regionerna. Jag skall inte förneka attockså regionalpolitiken och var de statliga jobbenkommer att finnas spelar en roll,men det viktiga är utbildningen.Angående det som sade vill jagsäga att utbildningen verkligen inte kommer in närdet är för sent -- utbildningen är en offensiv insatssåväl för den enskilde som för företagen.Utbildningen är en del i inflationsbekämpningen.Med ett större yrkeskunnande och en meryrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden kan viunderlätta och understödja denstrukturomvandling som vi nu måste se på svenskarbetsmarknad och i svenskt näringsliv. Det äralltså verkligen inget passivt stöd utan en mycketoffensiv inriktning.I den ekonomiska utvecklingen, som inger oro,finns kostnadsutvecklingen, som inger oro.Regeringen kommer inte att lägga om kursen, omen kursomläggning skulle innebära att passivt åsehur arbetslösheten ökar, inte minst i län,beroende på att vi icke skulle orka betala priset avatt se till att kostnadsutvecklingen nu bryts. Kan viinte bryta den nu med den utveckling vi har påarbetsmarknaden och med den skatteomläggningsom genomförs under det här året -- när skall vi dåkunna göra det?Den beskrivning som ger av hurorättfärdigt arbetslösheten slår är helt riktig. Minenkla fråga är då: Om vi är överens om attkostnadsutvecklingen är det avgörande och därmedockså stabiliseringsavtal på svenskarbetsmarknad -- skall vi då låta en liten grupp fåfälla det och därmed orsaka att arbetslöshetenkommer att öka, också i län? Jag harhänvisat till det i mitt förra interpellationssvar: Närarbetslösheten för riket ökar med några fåtiondelar, drabbar det vissa län med många, mångaprocent. Ofta är det de överhettade regionerna ochoförmågan att komma åt problemen där som hargjort att utvecklingen blivit ännu dystrare i andralän ute i landet, också i Kalmar.Jag vill också påminna om att med denkonstruktion som vi nu har påarbetsmarknadspolitiken sätter regeringen uppresurserna och anger målen förarbetsmarknadspolitiken. Där ingår även detviktiga att hålla långtidsarbetslösheten borta. Detinnebär också att regeringen inte detaljstyrverksamheten.Vi har ett mycket bra sätt att fungera gentemotarbetsmarknadsverket tycker jag: Vi anger målen,och vi anger resurserna. Det är AMS som har atthantera hur resurserna fördelas och används ute ilänen. AMS får i årets budgetproposition ännustörre frihet; man får ett stort anslag tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder, och man avgörsedan själv var resurserna skall läggas och hur deskall användas, vilka åtgärder man skall satsa mereller mindre på. Därmed är också många av defrågor som ni här tar upp frågor mer förarbetsmarknadsstyrelsen än för regeringen. Jagtycker att statsmakterna skall stå för resurserna ochange målen. Statsmakterna skall utvärdera ochnoga följa hur arbetsmarknadsverket använder sinaresurser och verksamheter. Det är de som stårnärmast verkligheten som har att hanteraåtgärderna. Jag tycker att detta är något mycketviktigt och bra som har hänt mellan oss politikeroch många myndigheter, inte minstarbetsmarknadsverket.Jag är mycket medveten om att antalet varsel harökat mycket drastiskt, inte minst i . Detkommer att få effekt på arbetslösheten till vårenoch sommaren. Det behövs en förstärkning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Därför finnsen massiv sådan förstärkning också med i åretsbudgetproposition. Målet om den fullasysselsättningen har inte övergetts. Våramöjligheter att klara detta mål avgörs dock av omvi kan bryta kostnadsutvecklingen och få ettstabiliseringsavtal på svensk arbetsmarknad underde närmaste åren.Anf. 55 ():Herr talman! Det är klart att det ekonomiska lägetoch den krissituation som vi nu befinner oss isärskilt hårt drabbar de svaga regionerna i landet.Centern slår vakt om den fulla sysselsättningen. Vianser naturligtvis att det är viktigt att man ser till attdet blir lugnt på arbetsmarknaden och att detträffas stabila avtal. På den punkten delar jagarbetsmarknadsministerns uppfattning.Om man inte väljer att värna sysselsättningen iförsta hand är det mycket viktigt att mankompletterar åtgärderna för att hålla nereinflationen och lönekostnaderna medregionalpolitiska insatser. Annars blir det justsådana län som län -- som redan tidigarehar en struktur med låga löner -- som drabbassärskilt hårt. Därför är det också viktigt att man fåren rättvis fördelningsprofil på arbetsmarknadenkontra den skatteomläggning som har gjorts.Sådana regioner som vårt län drabbas annars meddubbel negativ effekt.När det gäller frågan om att breddaarbetsmarknaden vill jag inte förneka attarbetsmarknadsutbildningen utgör en mycketviktig faktor. Jag tror dock att den måstekompletteras med arbetsmarknadspolitiskainsatser. Det är också viktigt att man sätter inåtgärder så att småföretagen kan utvecklas vidare.Det är därför mycket olyckligt att man frånregeringens sida drar ned medlen när det gällerutvecklingsfonderna. Det är också olyckligt att mantydligen ensidigt från regeringens sida är beredd attsänka gränsskyddet. Det är mycket sårbart för vårjordbruksnäring och dess omställning.Kalmar län har utomordentligt godaförutsättningar att klara svackan. Det finns ettbehov av infrastrukturella åtgärder. Regeringenhar därför en utmärkt chans att nu sätta in åtgärder.Man kan t.ex. ta de pengar som man är beredd attsatsa på och i stället förbättrainfrastrukturen och utveckla kontakterna medEuropa via län. Det skulle vara enutomordentlig regionalpolitisk satsning.Anf. 56 ():Herr talman! Arbetsmarknadsministern hade litetsynpunkter på mitt resonemang omarbetsmarknadsutbildning. Låt mig först slå fast attdet när det gäller utbildning är utomordentligtangeläget och viktigt att vi har god kapacitet och attvi utbildar våra ungdomar så långt som det överhuvud taget är möjligt. Jag misstänker att det finnsåtskilligt att hämta igen där. Detta kan vi väl varaöverens om.Jag angrep och ifrågasatte att man i det läget dåarbetslöshetens stålbad är i gång att beredas, skallsatsa 3 miljarder extra påarbetsmarknadsutbildning. Det är möjligt att det ärnödvändigt i det läge som regeringen har försattvårt land i. Jag menar dock att det inte skall behövavara så. De bakomliggande faktorerna har lett framtill den här situationen.De som befinner sig på arbetsmarknaden skallsjälvfallet utbilda sig och fortbilda sig föratt kunna ta nya och mera kvalificerade arbeten.Det tror jag också att vi kan vara överens om.Däremot skiljer sig tydligen våra uppfattningar närdet gäller huruvida man nödvändigtvis behöverförsätta sig i ett läge där det behövs 3 miljarderextra för att klara den hotande arbetslösheten. Detär ett tecken på att den hittillsvarande politiken harmisslyckats.Anf. 57 ():Herr talman! Det framhålls ofta att industrin iKalmar län har ett löneläge som motsvarar ungefär80 % av riksgenomsnittet. Om vi har lägrekostnader, borde vi få jobben. Tyvärr är det inteorsaken. Orsaken till det låga löneläget är att vi intehar högteknisk industri utan ett stort mått avlegoarbeten. Vi har därför inte nått upp till denivåer som vi gärna skulle önska. Det är därförgivetvis bra med utbildning så att vi skulle kunnahöja nivån på industrin i län.De som har arbetat inom dessa områden -- jag harfortlöpande kontakt med folk påarbetsförmedlingar -- vet att det finns en kadermänniskor som inte vill, kan eller orkar utbilda sig.De kan ha kommit till en ålder då de har tioyrkesverksamma år kvar, som de helst vill ha inomsamma område som de har hållit på med.Denna grupp är mycket svår att få in på utbildning.Jag vill därför instämma i vad tidigare. Man borde också kunna tillgodose ettvisst mått av beredskapsarbeten. Jag räknar inte heller med att få ettsvar. Jag vill ändå säga detta och bearbetsmarknadsministern uppmärksamma att hurbra det än är med utbildning så hjälper det inte allamänniskor.När det gäller infrastrukturen instämmer jagnaturligtvis med de två andra talarna från länet omatt vi behöver en förbättrad infrastruktur. Jag kandelvis hålla med kommunikationsministern när hansäger att vi har en rätt hygglig vägstandard i Kalmarlän. Det har vi faktiskt. På vissa punkter är denemellertid mycket dålig. Från företagarhåll harman sagt att man inte kan etablera sig med tungtrafik, eftersom vägarna på vissa punkter är sådåliga. Därför tycker jag att det vore mycketvärdefullt om man försökte titta påpunktinsatserna. framhåller demständigt, men de blir ständigt bortskjutna eftersomman endast ser på den totala infrastrukturen i länet.Man tänker inte på det gamla talesättet att ingenkedja är starkare än sin svagaste länk. De svagalänkarna i vår infrastruktur tycker jag att vi skulleförsöka få hjälp med under kommande år.Anf. 58 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Får jag bara mycket kortfattat förIngrid påpeka att jag svaradeKristina på frågan om beredskapsarbete.Beredskapsarbeten kommer alltid att behövafinnas med som en av många åtgärder. De fyller enfunktion för precis de grupper som IngridHasselström Nyvall själv påtalade. Jag har försöktargumentera för varför den stora nysatsningenfinns på utbildningsområdet.Låt mig än en gång påpeka att det inte är ett uttryckför ett misslyckande. Mot bakgrund avinternationaliseringen och den storakompetenshöjning som behövs i vårt svenskanäringsliv ingår arbetsmarknadsutbildning som enviktig del, inte enbart för de arbetslösas skull. Omvi skall klara jobben måste vi bli starkare, inteminst från den utgångspunkt som IngridHasselström Nyvall så utmärkt redogjorde för.Detta är en offensiv satsning, en del i arbetet för attbygga landet inför 90-talet. Däri kommerarbetsmarknadspolitiken alltid att ingå.Anf. 59 ():Herr talman! Arbetsmarknadsministern svaradegenerellt på de tre första frågorna i mitt anförande.Bl.a. frågade jag om regeringen ochsocialdemokraterna hade lagt om kursen i fråga omsysselsättningen. Det hade man inte gjort, sadearbetsmarknadsministern. Jag hade varit gladareom jag fått bättre bevis på det i form av merkonkreta besked till länet. Å andra sidan sägerarbetsmarknadsministern att hon inserproblematiken. Det kräver att man är beredd att gåvidare med ytterligare insatser.Statliga arbetstillfällen är viktiga komplement arbetsmarknadsutbildning, sägerarbetsmarknadsministern också, och det är riktigt.Kalmar län är det län i landet som har minst antalstatligt sysselsatta per tusen invånare. När kommerde statliga jobben? har ju fattat beslutom att nytillkommande verksamheter skallutlokaliseras. Är arbetsmarknadsministern bereddatt påverka industriministern i dessa frågor ochlägga ett ord för län? Ett positivt beskedtror jag vore mycket värdefullt för länet.Jag tror vidare att det finns många möjligheter förregeringen att lösa sysselsättningsproblemen iKalmar län. Den politik som regeringen just nu förpå en rad områden diskuteras också i länet. Detgäller bl.a. den framtida sysselsättningen förMörbylånga sockerbruk. Det gäller det storasysselsättningsprojektet i bruk. Hurskall skogspolitiken föras för att detta bruk skallkunna bedriva verksamhet? På bostadspolitikensområde gäller det om varslen kan hävas för de över100 sysselsatta personer som är varslade omuppsägning. Får vi en bättre bostadspolitik, då kanockså bostadsproduktionen fortsätta. Det gällervidare jordbruket och omställningen tillbiobränslen i förhållande till resonemanget ibudgetpropositionen om en ensidig sänkning avgränsskyddet eller inte. Inom skattepolitiken gällerdet t.ex. frågan om moms på energi och fjärrvärme.Inom länet finns utomordentliga möjligheter tillframställning av biobränsle om momsen påfjärrvärme och bioenergi tas bort. Det gäller ocksåde infrastrukturella satsningarna, satsningarna påvägar och kommunikationer. Jag delar inte IngridHasselström Nyvalls uppfattning att vi skulle hasärskilt bra vägar i län. Där finns verkligenhål att stoppa pengar i.Låt mig avsluta mitt inlägg, herr talman, med attsäga att en rad saker pekar på att man bör lägga ettlitet åtgärdspaket för sysselsättningen i län.Kommer det ett sådant, arbetsmarknadsministern?Anf. 60 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! är passerad sedan någraveckor tillbaka, och jag har inga paket kvar att delaut. Jag vill påpeka hur bra det är att det ärarbetsmarknadsstyrelsen som har att fördela deresurser som vi gemensamt här i kammaren anslårtill arbetsmarknadspolitiken. Det är mycket bättreän det system vi tidigare hade då vi härifrån skulledela ut paket och då representanter för länenförsökte bevisa att förhållandena i just deras län varså dåliga. har vi större möjligheter till enhelhetssyn. Jag vet att både vi ocharbetsmarknadsstyrelsen kan se till helheten ivilken också län ingår.Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Hänvisning av ärenden till utskott m.m.Föredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:63 till lagutskottet1990/91:69till arbetsmarknadsutskottet1990/91:71 till jordbruksutskottet1990/91:72 till skatteutskottetSkrivelse1990/91:73 till justitieutskottetFöredrogs och lades till handlingarnaSkrivelse1990/91:103Fördrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:So30--So42 till socialutskottet1990/91:Ju13--Ju18 till justitieutskottet12 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkande1990/91:FiU12 Sammanställning av tilläggsbudgetIför /91Utrikesutskottets betänkanden1990/91:UU5 Kambodja1990/91:UU9 Nordiskt samarbete1990/91:UU10 Verksamheten inom betänkande1990/91:NU20 Ändring i sekretesslagenBostadsutskottets betänkande1990/91:BoU8 Ändrade regler för bidrag tillavhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus13 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 11 januari1990/91:123 av () till statsrådet om beskattningen av gåvor:Enligt 43 § 2. st lagen om arvsskatt och gåvoskattkan särskilt förmånliga värderingsregler fåtillämpas för gåvoskatteläggningen.Ett villkor för att ''lättnadsreglerna'' får tillämpas äratt gåvan lämnats utan förbehåll.Omfattande rättslig prövning har under 80-taletsandra hälft förekommit om vilka gåvor somutesluter tillämpningen av lättnadsreglerna vidvärderingen av gåva.Alldeles uppenbarligen är tillämpningen avlättnadsreglerna av utomordentligt stor betydelseför den enskilde. I ett uppmärksammat fallutgjorde skillnaden mellan gåvoskatteläggning medhjälp av lättnadsreglerna och gåvoskatteläggningenligt gängse regler en förstoring av skatten medfaktor 23.Regeringen äger enligt lagen medge dispens från desträngare värderingsprinciperna. Sådan dispens fårges när synnerliga skäl föreligger.Enligt uppgift finnes hos regeringen ett 30-talärenden förberedda för avgöranden idispensfrågan. Dessa ärenden har väckts hosregeringen . Troligen finnesoavgjorda ärenden och framåt.Förseningen av avgörande i dispensärendenakostar sökandena stora belopp i form avfortlöpande betalning av gåvoskatt, som omdispens medgives icke skall utgivas. Situationenskapar en ekonomisk osäkerhet, som är heltoacceptabel.Vad avser statsrådet att göra för att tillse att desedan länge vilande ärendena rörande dispensenligt 58 a § lagen om arvsskatt och gåvoskattsnarast avgöres?14 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 januari1990/91:325 av () tillsocialministern om sjukresekostnaderna:Skatteomläggningen har medfört att sjukresorbelagts med moms. Detta har fått svåraekonomiska konsekvenser för gamla, sjuka ochhandikappade. Särskilt hårt har de drabbats sombor långt från läkare och sjukhus. Det finnsexempel på att sjuka tvingats betala flera hundrakronor för en sjukresa jämfört med den tidigareegenavgiften om 30 kronor.Det är orimligt att skatteomläggningen skall hasådana konsekvenser!Jag vill därför fråga socialministern:Vilka åtgärder har socialministern vidtagit för attpatienterna skall slippa de högasjukresekostnaderna?1990/91:326 av () tillutrikesministern om Eritrea:Riksdagen har i beslut om UU:s betänkande nr 3angående sagt: ''Det ankommer på dedeltagande parterna att slutligt fastställa deförutsättningar som skall gälla för förhandlingar.Detta innebär att de som resultat kan leda till olikaformer av självbestämmande för ,exempelvis i form av regional autonomi i enfederation eller som självständighet för . ''uttalade sig dessutom för eninternationellt övervakad folkomröstning för attutröna det eritreanska folkets vilja.I ett memorandum från utrikesdepartementetdaterat , heter det: ''erkännerEtiopiens territoriella integritet. syn påEritrea-konflikten tar sin utgångspunkt i dettaförhållande. ''Med anledning av detta vill jag frågautrikesministern:Delar utrikesministern uppfattning attsjälvständighet för är en möjlig lösning påkonflikten med och vilken tolkning skallman i så fall göra av utrikesdepartementetsmemorandum?den 11 januari1990/91:327 av () tillsocialministern om den planeradetobakspropositionen:Den 9 oktober 1990 svarade socialministern och mig att en proposition om åtgärdermot tobaksbruket m.m. beräknas kunna läggasfram . Varken i budgetpropositioneneller i förteckningen över propositioner avsedda attavlämnas , återfinns denplanerade tobakspropositionen.Med anledning av ovanstående vill jag frågasocialministern:Varför kommer inte tobakspropositionen våren1991?1990/91:328 av () tillförsvarsministern om kustbevakningen:Regeringen har uppdragit åt attse över sin bevakningsorganisation. En arbetsgruppinom centrala ledningpresenterade ett sådant förslag tillny organisation (KLO 2000). Bl.a. föreslås att 17kustposteringar utmed den svenska kusten skallläggas ner samt 20 patrull- och miljöskyddsfartygtagas ur drift.Enbart på -- mellanOxelösund och -- föreslår utredningenatt endast 5 kuststationer, inkl. , skallfinnas kvar . finns på denna sträcka12 stationer -- alltså en indragning med 7.Med tanke på det viktiga arbete uträttar vad gäller övervakning av sjötrafiken,fisket, miljöskyddet, , smugglingenetc. frågar jag statsrådet:Anser statsrådet det vara försvarbart att göra dessakraftiga nedskärningar av den svenskakustbevakningen?1990/91:329 av () till statsrådetAnita om svensk krigsmaterielexport tillIrak:Enligt uppgifter i har Svenska Fredsavslöjat att regeringen visste att svensktkrigsmaterial exporterades till . Regeringen fick vid två tillfälleninformation. Först och sedan sommaren1988. Informationen gavs av industrisledning och gällde en mycket stor Boforsleveransavsedd för Irak.Varför informerade regeringen inte omedelbartdetta till den pågående förundersökningen,regeringen fick ändå informationom Irakaffären?1990/91:330 av Per () tillutrikesministern om ett svenskt EG-medlemskapoch politisk suveränitet för de baltiska folken:I en intervju i sägerSovjetunionens ambassadör att han inte har någotemot svenskt EG-medlemskap. Däremot kan haninte tänka sig att COMECON-stater skall bli EG-medlemmar. Vad han anser om eventuellt EG-medlemskap för de baltiska republikerna blir haninte ens tillfrågad om. Detta kan tolkas så att Sovjetinte har något emot en tudelning av i tvåsupermakter, där det godtas att ansluts tillden västliga. Däremot innebär det att de baltiskarepublikerna måste stanna kvar i den östliga. Motdenna bakgrund kan det inte uteslutas attMoskvaregimens hårdnande attityd mot balternasfrihet kan ha samband med beslut attansöka om medlemskap i -- vilket ju skulle ledatill den största geopolitiska förändringen iNordeuropa sedan andra världskriget.Mot denna bakgrund vill jag frågautrikesministern:Anser regeringen att beslut att ansöka omEG medlemskap påverkar de baltiska folkensmöjligheter att uppnå politisk suveränitet?1990/91:331 av Per () tillutrikesministern om åtgärder för att stödja debaltiska folken:De sovjetiska truppförstärkningarna i ochLitauen är illavarslande tecken på att densuveränitet för de baltiska folken som statsministerIngvar vid i sadesig eftersträva kan ligga långt borta om ingentinggörs.Mot denna bakgkrund vill jag frågautrikesministern:Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attstödja de baltiska folken inför det nu akutasovjetiska hotet?1990/91:332 av () tilljustitieministern om miljöbrott:Är regeringen nöjd med de nuvarandemöjligheterna att bekämpa miljöbrott och medresultaten av denna brottsbekämpning eller vad görregeringen för att förbättra situationen?1990/91:333 av () tillsocialministern om åtgärder mot tobaksbruket:I arbetet för att stärka folkhälsan hartobaksutredningen redovisat ett antal förslag somom de genomfördes skulle bidra till en sänkning avohälsotalet. De förebyggande insatserna ifolkhälsoarbetet kan inte nog betonas. Det ärdärför med stor besvikelse jag konstaterat att detinte aviseras någon proposition rörandetobaksbruket i den propositionsförteckning somlämnats.Jag vill med anledning av detta frågasocialministern om anledningen till att någotförslag rörande tobaksbruket inte kommer attlämnas under detta riksmöte.1990/91:334 av () till statsrådetErik om utredning om riksbankensställning:Redan i våras hade syftande till att ge enmer självständig ställning. Eftersom ärdirekt underställd , inleddes ettsamrådsförfarande med riksdagspartierna viatalmannen, vilket dock snabbt avbröts. I prop.1990/91:39, avgiven , anmälderegeringen sin avsikt att tillsätta utredningen.