prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Reservation 2 är ju enhyllning till enskilt sparande och ägandespridning.Nu är det ju inte så att all lycka här i världen utgårifrån att individer enskilt äger mycket.Marknadsekonomin garanterar inte på något sätten sådan ägandespridning. Om den i stället fårutvecklas så ohejdat som jag tycker man kan utläsaav reservation 2, leder det till ett mycket stortägande på ett fåtal händer.Ägandet blir ju inte mindre spritt för att individergår tillsammans och gemensamt skapar sinålderstrygghet via ATP, försäkringar eller via sinafackliga organisationer. Det blir tvärtom fler somäger och en större rättvisa i ägandet.När man nu tar upp frågan om det förslag somligger, som skall diskuteras i valrörelsen ocheventuellt beslutas om efter ett val, är det ganskaoförskämt att från den här talarstolen ta upp detsystem som vi har i det svenska samhället och sägaatt vi inför ett östeuropeiskt system. Om det ärnågra som har stridit emot dessa system så är detsocialdemokraterna. Ofta menar man ju attsocialism är en form av förstatligande och detta harju gällt i de östeuropeiska länderna. Det är intesocialdemokratiska regeringar som har gått ispetsen förstatliganden i de här landet. De störstasocialiseringarna i detta avseende -- om man skalljämföra med -- har ju genomförts avborgerliga regeringar.Ofta är ett sparande i ATP och löntagarfonderrationellare. Det kan bättre styras till angelägnainvesteringar. Det är inte oviktigt för en BNP-ökning hur effektivt ett kapital används. Jag tror attdet klart kan sägas att det offentliga kapitalet i regelanvänds bättre än det privata, särskilt som de härofta kan bli fråga om att snabbt ökainfrastrukturinvesteringar. Vi har under densenaste tiden upplevt skandaler medfinansbolagshärvor som t.ex. Mångabanker har lånat ut till fastigheter med en belåninglångt utöver de verkliga värdena. Detta för att desom lånat pengar skall få ytterligare resurser tillplaceringar för att öka sin förmögenhet genom attspekulera i fler fastigheter o.dyl. Man kan judiskutera effektiviteten i kapitalhanteringen närbanker och finansbolag hanterar låntagarnaspengar så.Ett offentligt kapital kan lättare anpassa sig efterdet samhällsekonomiska läget. Detta går smidigareom vi i de här fallen har ett gemensamtdemokratiskt styrt sparande. Det utesluternaturligtvis inte värdet av ett högt enskilthushållssparande. Jag är varm anhängare av det.Jag vill verkligen understryka att det är viktigt ursamhällsekonomisk synpunkt med ett sådantsparande och att det ökar. Det behöver öka för attvi skall få en ekonomisk utveckling och klara av attinte behöva låna pengar i utlandet genom att viökar underskotten i bytesbalansen.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 148 ():Herr talman! Jag kan inte låta bli att någotkommentera det lättsinne som jag tycker attRoland representerar i sitt inlägg här.Han säger att vi inte bör börja krångla till det, ochdet säger han i ett sammanhang där det gäller attfinna lösningar på ett problem som jag beskrev. Omvi tittar litet framåt -- som det ser ut om vi ingentinggör -- kommer vi att låna . och svenski utlandet. Det är en fullständigt ohållbar situation.När det då kommer bra förslag för att hjälpa till attlösa detta säger bara : ''Vi skallinte krångla till det.'' Jag vill återigen peka på tvåviktiga saker i det här förslaget. Det gäller bl.a. dedynamiska effekterna. Det blir i sak att den extrainkomsten blir skattefri, eller i varje fall enlångsiktig skattekredit, så länge den används förinvesteringar som är nödvändiga såväl förproduktion som för att klara boendet. På sammagrunder är det i särklass ett system som mestfrämjar nysparande. Vi har faktiskt varit eniga iutskottet, , om att ett ökathushållssparande också medverkar till ökadtrygghet och frihet för de enskilda hushållen. Alladessa faktorer gör att jag nästan blir deprimeradnär jag hör avfärda det hela medatt vi inte skall krånga till det.Anf. 149 ():Herr talman! säger att det intehar med lycka att göra när folk har ett visstsparkapital. Men jag vill påstå att jag tror att dethar det. I , och har mansom regel ett ganska väsentligt sparkapital, även ifolkets breda lager. Det ger en viss trygghet och enviss lycka i de länderna. Det är sämre ställt med densaken i Sverige.Sedan säger attsocialdekmokraterna inte har eftersträvat attförstatliga industrin på det vis som man har gjort iöststaterna. Det är kanske sant, men det beror i såfall på våldsam opposition från andra partier iriksdagen. Jag minns när varindustriminister och han deklarerade högtidligt att25 % av den svenska industrin borde förstatligas.Målsättningen har socialdemokraterna haft, ävenom socialdemokraterna inte har lyckats genomföraden.Det sista avsnittet jag vill bemöta i RolandSundgrens anförande rör en ideologisk skillnad.Han säger att offentligt kapital används bättre änprivat kapital. Jag förstår att han säger det, och jagsäger precis motsatsen. Som exempel menar han attfinansbolagen har misslyckats under senare år.Visst har det de. Men finansbolagen tillkom därföratt planhushållningsrestriktioner inte gav bankernamöjligheter att konkurrera på kreditmarknaden.De var en konstruktion som kom på grund avplanhushållningsrestriktioner för våra ordinariebanker. Att de ordinarie bankerna inte är fria frånmisstag visas av att det i särklass störstamisslyckandet har gjorts avdet statligt majoritetsägda Nordbanken.Nordbanken har så vitt jag vet fått en vinst på 5miljarder kronor förbytt i en förlust på 8 milj. kr.under ett år.Anf. 150 ():Herr talman! Det är inte ett uttryck för lättsinne,, när jag menar att det inte är tid nu föratt införa en massa ytterligareskattesubventionerade system eller avdragssystem,när vi nu har infört ett inkomstskattesystem somstimulerar ökat sparande samt motverkarskuldsättning och skatteplanering. Jag tror att manmåste avvakta effekten av detta för att inte krånglatill det hela ytterligare.Om minns hade vi sedanen hearing där ekonomer deltog. De sade att omman inför ytterligare olika system blir det barafråga om portföljalternativ. Pengar flyttas till ochfrån olika system allt eftersom det lönar sig. Detblir inte fråga om nysparande. Skall det bli ettnysparande, görs det främst med hjälp av enskattereform, avdragsbegränsningar och annankapitalbeskattning.Jag är medveten om att man får en ökad trygghet iett ökat sparande. När nu relativpriset på sparandehar förbättrats i förhållande till konsumtionen, trorjag att det kommer att leda till förbättringar.Lars De talar om vad jag menade medsocialisering. Jag förstår att man lägger olikainnebörd i ordet. Vid en jämförelse medöststatssystem är det fråga om ett statskapitalistisktsystem. I det avseendet är det ingensocialdemokratisk regering som har gjort de storaförstatligandena, inte för vare sig ellerSvenskt Stål. Det är regeringar med andraförtecken som har gjort det.Lars De tog upp frågan om sparmålet ochindustriarbetarlönen i sitt anförande. Desparformer som skattemässigt premieras kommerupp till belopp som överstiger en genomsnittligårslön för en industriarbetare.Anf. 151 ():Herr talman! Jag vill kort påminna RolandSundgren om att konstruktionen av personligainvesteringskonton är nästintill en garanti för attdet blir en väsentlig del nysparande.Konstruktionen skall inte ha de svagheter somekonomerna talade om vid den nämnda hearingen.Anf. 152 ():Herr talman! blev förstatligat under ensocialdemokratisk regering. förstatligadesunder en icke-socialistisk regering. Men det varfaktiskt en strukturåtgärd som vi har anledning attvara stolta över. Vi skapade där ettkonkurrenskraftigt svenskt stålföretag som annarskanske inte hade kommit till stånd. Det varvisserligen en socialisering, men det var samtidigten mycket viktig strukturrationalisering.Anf. 153 ():Herr talman! Det är inte fråga om ett nysparande.Det är ett nysparande för de privata hushållen -- dethåller jag med om. Men det är enminskning av det offentliga sparandet. Sparandetär avdragsgillt så att den kommunala och statligaskatten påverkas. På så sätt är det bara en flyttningav sparandet från offentlig till privat sektor.Det var den regeringen 1907som förstatligade . Det var inte ensocialdemokratisk regering.Anf. 154 ():Herr talman! Låt mig åter få påminna RolandSundgren om litet fakta. Jag tycker att väsentligadelar av skattereformen är bra. Det innebär bl.a.en marginalskattesänkning. Då är det knappast påplats att när man har talat väl omskattereformen tala om lika storheter när det gällerden skatt som uteblir i det fall det inte är fråga omextra inkomster och sparande.Jag har tidigare hävdat med stor rätt attskattebortfallet blir förhållandevis litet och långtifrån den omfattning som hela sparandet har.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § betänkande1990/91:FiU22 Statistikfrågor (prop. 1990/91:100delvis).Anf. 155 ():Herr talman! Till finansutskottets betänkande nr22 finns fogat en rad reservationer. Jag skall tala förreservationerna 8, 9 och 12. Men jag yrkar barabifall till reservation 8.År 1982 tillkom förordningen angåendeSamrådsskyldighet för myndighet med företrädareför uppgiftslämnarna, dvs. ''innan beslutet om nyablanketter eller förändringar av gamla tas''. Trotsdetta fortsätter uppgiftslämnandet att öka.Detta beror enligt oss reservanter på attmyndigheterna har använt ramlagarna till attbegära in mer uppgifter än vad de behöver. Förlandets många småföretagare och andra betyderdetta ytterligare en belastning. Detta framgår bl.a.av industriverkets undersökning som heterKrångelsverige, en myt eller sanning.Samrådsskyldigheten har utan tvivel visat sigotillräcklig när det gäller att ifrågasätta ett behovdär lagtexten säger att ''för tillsyn enligt denna lagäger myndigheter inhämta de uppgifter debehöver''. Den bästa möjligheten att skyddaföretagen mot en ökad myndighetsiver att samlauppgifter är egentligen att den lag eller denförordning som ger myndigheter rätt att samla inuppgifter specificeras så att det klart framgår vilkauppgifter som får hämtas in. Framför allt inomområdet för tillsyn och kontroll är dettanödvändigt.Om lagtexten i stället innehöll en uppräkning övervad som får samlas in, skulle de samråd somförordningen förutskickar bli riktigtmeningsfulla.Ett av de skäl som anförts gentemot en specificeringi lagtexten över de uppgifter som skall få samlas inav myndigheterna, är att deras behov av uppgifterförändras över tiden och att det därför med jämnamellanrum kan finnas behov av att omprövabehovet av uppgifter. Men då får också enligt vår uppfattningspecificeringen i lagtexten ändras.Denna möjlighet skulle ge bättremöjligheter än att kontrollera myndigheternaskrav på statistik. Denna kontroll skulle också gemöjlighet till reaktioner på olika former avsamkörning av dataregister. Det kan vi inte göra idag.Visserligen föreslogs en sådan här lagstiftning i deni avlämnade utredningen . Vi reservanter anser emellertidatt en ytterligare precisering bör övervägas av deuppgifter som får samlas in om en sådanlagreglering skall ha något berättigande.Reservation nr 9 rör statistiska centralbyrånsmedelstilldelning ochpartisympatiundersökningarna. Vi moderater ochfolkpartiet liberalerna tar upp en besparing på 10milj.kr. Vi utgår från en utredning som tillsattes ihöstas med uppgift att göra en översyn av denstatliga statistikens styrning, dess finansiering ochsamordning. Vi tycker att det är riktigt med ensådan utredning, men vi har också tagit fasta på vadföredraganden i budgetpropositionen utgår ifrån,nämligen att utredningens förslag kommer attinnebära minskade kostnader för den statligastatistiken. Vi delar uppfattningen att man kanspara pengar på den statliga statistiken, och vi anseratt det bör finnas stora möjligheter tillbesparingar. Vi har därför föreslagit en minskningav anslaget till SCB med 10 milj.kr.I samma reservation instämmer vi däremot medbudgetpropositionen på en punkt, nämligen i vadsom sägs om att SCBs partisympatiundersökningarskall läggas ned. Vi vet ju alla att det sedan mångaår i olika fristående institut genomförs opinions-och partisympatiundersökningar. Vi anser därföratt det inte finns behov av att finansiera sådanaundersökningar via skattemedel.Majoriteten i utskottet har däremot beslutat attbifalla några motioner som föreslår attpartisympatiundersökningarna fortsätter. Däremothar man inga pengar till den uppgiften. Man sägeratt åter bör prövamöjligheten att uppgiftsfinansiera statistiken. Omdet inte visar sig vara möjligt bör SCB återkommatill regeringen och begära medel för genomförandetav undersökningarna. Kostnaderna förundersökningarna är ungefär 3 milj.kr., somknappast någon kommer att vara beredd att betala.Det blir säkerligen i stället så, att SCB får kommain med ett anslagsäskande på just 3 milj.kr.Om man analyserar detta litet närmare kan manfråga sig hur det kommer sig att det inte finnsintressenter som är villiga att betala för dessamätningar, om det nu är så att dessaundersökningar, som det ibland hävdas, är såmycket bättre än andra opinionsmätningar. Det harju nämligen tidigare visat sig att så inte är fallet. Omnu majoriteten vill att dessa undersökningar skallfinnas oberoende av deras kvalitet, borde manåtminstone vara beredd att betala för dem viastatsbudgeten. Men det är man inte heller. Kortsagt: Jag tycker att detta är ett mycket märkligtbeteende.Herr talman! Den sista reservationen, nr 12, rör deframtida folk- och bostadsräkningarna. Vireservanter vill redan nu slå fast att folk- ochbostadsräkningar inte skall ske oftare än vart tiondeår. Detta stämmer då överens med internationellarekommendationer. Eftersom vi hade en folk- ochbostadsräkning så sent som , kommer intenästa att äga rum . Visserligen sitteren parlamentariskt sammansattstatistikkommission och tittar på dessa frågor, menvi anser att man inte behöver vänta på den, utan redan nu kan slå fast att folk- ochbostadsräkningar inte skall äga rum oftare än varttionde år.Anf. 156 ():Herr talman! I finansutskottets betänkande nr 22behandlas en rad viktiga statistikfrågor. Jag villfästa kammarens uppmärksamhet på tre av dessa.Miljö och ekonomi har ett nära samband, och detär omöjligt att göra korrekta bedömningar av detekonomiska läget och den ekonomiskautvecklingen om vi inte har enuppfattning om miljösituationen och hur denutvecklas.Centern har arbetat aktivt för att fåfram en grön BNP, som skall vara ett viktigtkomplement till de traditionella BNP-beräkningarna. Jag tror att de flesta ärmedvetna om att BNP är en dålig mätare påvälfärdsutvecklingen, liksom det är en dålig mätareav en hållbar ekonomisk utveckling.En grön BNP skall ge underlag för att mäta enhållbar utveckling, där resurshushållning ochkretsloppstänkande är viktiga delar. En möjlighetatt tydliggöra detta skulle vara att baseraräkenskaperna på det kvantitativa materialflödet isamhället. Ett linjärt, resursslösande flöde minskarkraftigt en grön BNP, medan ett samhälle baseratpå resurshushållning och återbruk ger en högregrön BNP. Ett sådant BNP-mått skulle kunnaåstadkommas genom att BNP per capita dividerasmed icke organisk avfallsproduktion per capita.Jag vill stryka under vikten av att all vår produktionsuccessivt kan inordnas i det naturliga kretsloppetgenom att återge ett citat ur Det naturliga Rådetsriksinformation. Detta är information som tagitsfram i koncensus av ett sextiotal kända forskare ochnaturvetare. ''Om material inte kan inpassas i cirkulerandesystem är processen inte hållbar, dvs. den måsteupphöra.Vi kan därför formulera ett grundläggande krav försåväl vårt framtida välstånd som vår överlevnad: Vikan inte åstadkomma någon egentlig värdeökninggenom vårt arbete, om inte ekosystemen hinnermed och processa vårt avfall och om växterna intehinner bygga upp sina energiinnehållandestrukturer igen. ''Herr talman! Den slutsats som dessa forskare ochnaturvetare drar visar med skrämmande tydlighetvilka gränser vi inte får överskrida och hur vi måsteinpassa oss i ekosystemet om vi inte skall föröda våregen eller i varje fall inte våra barns framtid. Dettaär något av bakgrunden till att vi i lägger såstor vikt vid att vi skaffar oss större kunskap om hurvi påverkar ekosystemen och sambandet mellanekonomi och miljö. En grön BNP är en viktig del idenna kunskapsuppbyggnad.Den andra frågan jag vill ta upp är miljöstatistiken.Vi har en hyfsad statistik när det gäller utsläpp frånstörre produktionsenheter, såväl industrier som el-och värmeproduktionsanläggningar. Vi gör mångamätningar i skorstenar och vid avloppsrör, men vihar dålig kontroll över alla de farliga ämnen somfinns i de produkter som tillverkas och sprids överkanske hela världen. Var hamnar dessa farligaämnen när varan är förbrukad? Vi vet att om deinte tas om hand på ett betryggande sätt, och detgörs tyvärr i mycket liten omfattning, så kommerdessa ämnen förr eller senare att bli en belastning imark, hav och luft.Vi i menar att detta inte kan fortgå. Vi fårinte sila mygg och svälja kameler. Vi måste skaffaoss bättre kunskaper och vara beredda att däreftermed stor kraft vidta nödvändiga åtgärder. Jag villpåminna om naturvetarnas slutsats: Denverksamhet som inte kan inpassas i ett cirkulerandekretslopp är inte hållbar och måste upphöra.Den tredje frågan jag vill ta upp är det obetaldaarbetets betydelse. Det är inte så ofta vi tänker påatt de obetalda arbetstimmarna är fler en de timmarsom det betalas lön för. Självfallet är denna storaarbetsinsats av stor betydelse. Förändradegränsdragningar mellan betalt och obetalt arbetekan i hög grad påverka vår ekonomi.Låt mig ta ett litet exempel som ändå belyser ettviktigt problem. Det har ''blivit inne'' medsjälvplock av t.ex. jordgubbar och en rad andra bäroch grönsaker. Om självplockningen inte hadeökat, skulle t.ex. jordgubbsodlingen i haminskat dramatiskt, och i stället skulle importen haökat. Resultat hade blivit sämre jordgubbar ochökad belastning på vår bytesbalans.Kvinnornas insats i produktionen underskattasockså genom att det obetalda arbetet på intet sättredovisas i BNP. Nyttan av god barnomsorg kansjälvfallet inte mätas i lönekostnader ochproduktionskostnader för daghem, osv. Det ärdock detta som återspeglas i BNP. Nyttan avgörsnaturligtvis av hur väl barnen utvecklas. Deobetalda arbetsinsatserna har givetvis en mycketstor betydelse i detta sammanhang.Herr talman! Vi i tycker att det är viktigt attvi försöker sätta ett korrekt värde på det obetaldaarbetet. SCBs pågående tidsanvändningsstudiemåste ges tillräckliga resurser så att materialet fårhög kvalitet. Det är också viktigt att vi får en breddebatt kring dessa frågor. Gränsdragningen mellanbetalt och obetalt arbete kommer också att få storbetydelse för utvecklingen av den offentligasektorn.Herr talman! Jag begränsar mig till att yrka bifalltill reservation 1, men självfallet står heltbakom alla de reservationer där ochjag finns med.Anf. 157 ():Herr talman! Mycket av det som står i dettabetänkande tror jag att jag har varit med om attdebattera minst två gånger tidigare under min kortatid i riksdag. Det betyder att vissa sakeråterkommer gång på gång, och därför finns det inteanledning att hålla samma anförande som jag höllförra året. Det skulle vara utomordentligt tjatigt attgöra det. Vissa av vännerna i utskottet brukarhävda att jag håller samma anföranden fleragånger, men det är faktiskt inte sant. Jag brukarvariera temat, och jag skall fröjda dem med att inteens göra det den här gången.Jag skall säga några ord om reservation 1 ,som så varmt har talat för. Den härfrågan är faktiskt mycket avgörande för vårframtid. säger på ett mycket fint sättatt de processer som inte kan införas i ett cirkulärtförlopp måste upphöra. Skulle den principen gällafinge vi faktiskt stoppa det allra mesta som pågår idetta land. Det är faktiskt ytterst litet som ingår idet naturliga kretsloppet. Vi har avlägsnat oss frångrunderna för en sund livsföring under de senaste40--50 åren. Här finns åtskilligt att göra.Vi har redan kunskaper, men det är utomordentligtviktigt att skaffa oss fler. Processen att vrida osstillbaka till cirkulära kretslopp måste ske med storskyndsamhet. Under mina i riksdagenhar det tyvärr gjorts ytterst litet i den riktningen.De beslut som har fattats i har gått iprecis motsatt riktning i förhållande till den riktningsom befäst vetenskap säger att vi borde gå. Det ärfaktiskt en stor skam för att den har fattatså många usla miljöbeslut. Ett av de allra värsta ärfaktiskt momsen på kollektivtrafik som strider motallt sunt förnuft. Det är bedrövligt. Därmed yrkarjag bifall till reservation 1.Jag har med glädje ställt mig bakom reservation 8.Jag har själv varit småföretagare och vet vilketelände det är att behöva fylla i alla blanketter medmängder av uppgifter som man har svårt att förståvad de skall vara till. En stor del av dennaverksamhet är lämplig för mycket stora företag meden mängd anställda. Men för småföretagare är deten börda. Jag yrkar bifall till reservation 8.I övrigt står jag naturligtvis bakom allareservationer som jag har skrivit under, men jagskall inte besvära kammaren med en mängdvoteringar.Anf. 158 PER ():Herr talman! Med hänvisning till vill jag säga att det vi nu har att diskuteraär anslagen till SCB och folk- ochbostadsräkningen. Vi har att behandla ett antalmotioner i det sammanhanget.Ämnet statistik är ett ganska intressant ämne urmånga olika utgångspunkter. Genom att studerastatistik får vi mycket kunskaper och månganyttigheter oss till livs. Beroende på vilka politiskaintressen och ambitioner vi har kan vi vilja ökaförekomsten av statistik. Men vi kan också viljagöra tvärtom dvs. hålla tillbaka förekomsten avstatistik. Ett välkänt faktum är ju att kunskap ärmakt, och i statistik ligger mycken kunskapförborgad. Efter att ha konstaterat detta och medhänvisning till att de olika sakfrågorna är ganska välbeskrivna i fråga om det läge som råder iberedningshänseende m.m., ber jag att få yrkabifall till hemställan i betänkandet.Anf. 159 ():Herr talman! har tidigare utförligt ochkorrekt beskrivit bakgrunden till reservationerna 8,9 och 12. Jag skall därför inte uppta kammarens tidmed att återupprepa hans argument. I stället skalljag påpeka en sak som berörde -- jagbegärde ordet innan han talade -- nämligen attlämnande av statistikuppgifter är en stor belastningför små företag. Stora företag har personal, tillgångtill statistik och datorer. För dem är det inte såmärkvärdigt att fylla i olika uppgifter. Själv ägnadejag åt att fylla i en tiosidigkedjeblankett, som uppenbarligen var avsedd förSydkraft, och Stora Kopparberg.Anledningen var att jag har ansvar för ett litetvattenkraftverk. Jag tror att jag satte 65 kryss på attdet som efterfrågades inte var tillämpligt. Bara atthitta alla kryss tog i anspråk.Beträffande folk- och bostadsräkningen vill jag iviss polemik mot Per påpeka attdet också är en kostnadsfråga hur ofta den skall ägarum. Varje gång folk- och bostadsräkningengenomförs kostar det 200 milj.kr. Genomförs denvart femte år blir det 40 milj.kr. Genomförsden blir det 20 milj.kr. Idagens ekonomiska läge tycker jag att eninbesparing på 20 milj.kr. inte är alldelesoväsentlig jämfört med den marginella nyttan av attfå statistiken vart femte år.Anf. 160 PER ():Herr talman! Till vill jag säga att tillmarginalnyttan hör att man genom olikastatistikuppgifter får mycket kunskaper som inteminst kommunerna kan använda sig av i sittplaneringsarbete. Det går alltså inte bara att mätamarginalnytta i form av kostnader. Det finns ocksåen tillgångssida, som det är beklagligt att man intetar hänsyn till.Som en liten kommentar till reservation 8, som LarsDe berörde, vill jag säga att alltstatistikinsamlande nog inte bokförs på rätt konto iden här debatten. Det vore spännande att få redapå -- kanske genom en statistisk undersökning --hur mycket statistik som lämnas till myndigheterresp. till olika intresseorganisationer och andraorgan som man är medlem i.