prot · GE09114 · 1991-05-17 00:00:00 — Slutligen anger han attverksamheten under kommande budgetår i stortsett skall följa inriktningen enligt 1987 årsförsvarsbeslut.Försvarsutskottet har i avvaktan på resultatet avpågående utredningsarbete inför ett nytt långsiktigtförsvarsbeslut ingen erinran mot det sagda.Ett flertal motionsyrkanden behandlas ibetänkandet. Jag har inte haft möjlighet att berörasamtliga. Många tar upp områden som kommer attbehandlas inför nästa långsiktiga försvarsbeslut.Andra yrkanden är föremål för myndigheternashandläggningar eller redan tillgodosedda. Ihuvudsak har här nämnda motiv legat till grund förutskottets avstyrkan.Utskottet har också behandlatpersonalförsörjningsfrågorna inom totalförsvaret,däribland frågan om direktrekrytering av vissavärnpliktiga till den civila delen. Jag kan inte hellerlåta bli att nämna det i det här sammanhanget,eftersom det är av vikt att vi får en föryngring avcivilförsvarets krigsorganisationer. Mycket talarenligt utskottets mening för att direktrekrytering avvärnpliktiga till det civila försvaret efter ytterligareprövning kommer att framstå som en framkomligväg att hantera vissa av totalförsvaretspersonalförsörjningsproblem. Utskottet delarförsvarsministerns uppfattning att en särskildförsöksverksamhet med direktrekrytering inte nubör genomföras, främst med hänsyn till vad somanförts i betänkandet om behovet av att göra ettflertal nära sammankopplade frågor rörandepersonalförsörjningen och tjänsteplikt till föremålför en samlad översyn. Berörda motionsyrkandenfrån och avstyrks medhänvisning till detta.Utskottet har gjort vissa smärre omfördelningarinom ÖCBs ram till förmån för utbildning ochövningar på lokal nivå liksom till signalskydd.Därutöver har ytterligare medel tilldelatsCivilförsvarsförbundets verksamhet liksom attStiftelsen har fått pengarför att tillgodose medelsbehovet.Herr talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 27 ():Herr talman! I detta betänkande föreslås nu attansvaret för luftburna sjuktransporter skall åvilasjukvårdshuvudmännen. Det innebär att dessa nufår totalansvaret för sjuktransporterna både tilllands och i luften.Under praktiskt taget har jagmotionerat, interpellerat och ställt frågor där jagkrävt att vi även i vårt land skulle få entillfredsställande organisation när det gällerluftburna sjuktransporter.Jag måste erkänna att det har varit minst sagttrögjobbat. Jag har lärt mig två saker under mina århär i . Det är att man måste jobbalångsiktigt och att man måste vara förbaskat envis.Kan man kombinera dessa två egenskaper, kanskeman ibland når resultat. Därför är dettillfredsställande att vi nu äntligen kan fatta ettbeslut om vem som skall ha det här ansvaret.I vårt grannland har man löst den här fråganpå ett mycket tillfredsställande sätt. Det gäller båderäddningstjänst och sjuktransporter medhelikoptrar. Samma är förhållandet i dåvarandeVästtyskland och i , för att ta ytterligarenågra exempel.I min egen hemkommun har man byggtupp ett mycket fint samarbete mellan sjukhuset ochflygflottiljen när det gäller både räddningsinsatseroch sjuktransporter med flygflottiljensVertolhelikopter. Många liv har under årens loppkunnat räddas genom dessa snabba insatser. Mångagånger har också helikopterbesättningarnasinsatser inneburit skillnaden mellan liv och död förbåde nödställda och skadade som hämtats eller isamband med akuta och svåra sjuktransporter.Tyvärr har man inte dygnet-runt-beredskap påhelikoptern på F 15, något som givetvis är enmycket stor nackdel, vilket jag påpekat vid ettflertal tillfällen.För att landstingens ansvar för luftburnasjuktransporter nu inte bara skall bli en reform påpapperet -- jag vet att flera landsting är måttligtförtjusta i att ta över detta ansvar -- är det viktigtatt det utfärdas regler och anvisningar som tvingarlandstingen att ta sitt fulla ansvar. Därför är detviktigt att det ansvariga statsrådet förriksdagen redovisar hur den här verksamheten harutvecklats. Om den inte har utvecklats på etttillfredsställande sätt måste man, som jag ser det,allvarligt överväga att göra både den luftburnaräddningstjänsten och sjuktransporterna till enstatlig angelägenhet. Det är viktigt att vi får ettfungerande system på detta område även i vårtland, något som naturligtvis kommer att räddamånga människoliv och hjälpa skadade och sjukatillbaka till ett normalt liv igen.Anf. 28 ():Herr talman! Det är minsann inte så ofta man fåren motion bifallen i , och därför känns detextra högtidligt när så är fallet. Det gäller minamotioner Fö420 och Fö3 som behandlarförhållandena på 1 på i Södertälje.Under de senaste ett och ett halvt åren harförhållandena för 1 och Almnäsområdet iSödertälje debatterats och en mängd olika beskedhar lämnats. beslöt attIng 1 skulle flyttas till . FOA skulledärefter etableras på 1:s område. I februari1990 beslöt så att FOA icke skulleetableras där.I skrivelse 1990/91:50 aviserade regeringen attförslag skulle komma om att 1 skulle läggas ned.Trots en omfattande debatt och pågåendeutredning inför ett nytt försvarsbeslut kom detförslaget. Det var så mycket mer märkligt som bl.a.arméchefen i ÖB 91 hävdat att det ännu saknadesunderlag för att ange vilka regementen som kundekomma att behöva läggas ned.I skuggan av kriget i Gulfen och oron i Baltikumoch kan det finnas anledning attytterligare beakta den operativa betydelse somAlmnäs och 1 har för huvudstadens försvar.Enligt militär sakkunskap är Stockholmsområdetsärskilt känsligt för angrepp efter kort militärförvarning. Mot bakgrund av de erfarenheter somfinns av modern krigföring är det inte realistiskt atträkna med att allmän mobilisering hinns med föreett krigsutbrott. Därför är det av stor vikt att kunnadisponera förband på nära håll.En nedläggning av 1 skulle innebära en stor riskför att befälhavaren i Storstockholmsförsvarsområde inte disponerar någraingenjörsförband i det mest kritiska skedet. Ennedläggning skulle också komma att innebära attlänets olika delar blir skilda från varandra och frånomvärlden, utan att det finns resurser attupprätthålla förbindelser i form av väg- ochbrobyggnad eller flygfältsreparationer.Sammanfattningsvis kan sägas att militärområdetAlmnäs är av avgörande betydelse förStorstockholms försvar.I propositionen skriver försvarsministern, att hansträvar efter att upprätthålla organisatoriskhandlingsfrihet. Någon analys av varför just 1är det ingenjörsförband som skulle avvecklas etthalvår före ett nytt försvarsbeslut presenteradesemellertid inte.Det kan inte uteslutas att ett nytt försvarsbeslutändrar förutsättningarna för verksamheten påAlmnäs. För att behålla handlingsfriheten ochundvika stora investeringskostnader i närtid är detrimligt att nuvarande status på ejförändras, åtminstone inte till dess den framtidakrigsorganisationen , vilket också äröverbefälhavarens åsikt. Det gläder mig att nuockså försvarsutskottet kommit fram till dennaståndpunkt.Det kan inte heller vara i vare sig försvarets intresseeller i skattebetalarnas ögon försvarbart att övergeen modern anläggning med 1 200utbildningsplatser, hotell, restaurang och sjukhus 4mil från Stureplan. kan med fördelmerutnyttjas, något som ju också utskottetinstämmer i. ''ligger lämpligt till för atttillsammans med -- -- -- kunna svaraför utbildningen bl.a. av de territoriella förbandsom kommer att få uppgifter iStockholmsområdet. ''', skriver utskottet. Också debesparingar detta skulle innebära förvärnpliktsresor uppmärksammas i betänkandet.I motionen pekar jag på en rad områden som böranalyseras närmare för att man bättre skall utnyttjaAlmnäsområdet. Det gäller flyttningen avVärnpliktskontor Öst, mer utbildning etc. Det ärangeläget att detta görs så att beslutsunderlagetbeträffande 1 och är heltäckande närnästa försvarsbeslut skall fattas 1992.Herr talman! I det här fallet kan jag bara instämmai försvarsutskottets kloka resonemang. Mereftersom mina motion inte blivit fullt uttillgodosedda, vill jag dessutom yrka bifall tillreservation 25.ta bort i . Detta är illa varslande.Detta är helt obegripligt hur man blandförsvarspolitiker och militärstrateger tycks tro atten fiende skulle komma klättrande överKebnikajse när man kan ro i land vid . Helavårt land skall naturligtvis försvaras.Det är därför som vi moderater föreslår en ökningmed 1,3 miljarder för att bibehålla handlingsfrihetinför nästa års försvarsbeslut. Vi måste i ,med den geografiska struktur som landskapaet har,ha tillgång till ett starkt pansarförsvar. Inedläggning av pansarförbande i ärförödande. Vi bör i stället snart fatta beslut omanskaffande av en ny stridsvagn -- en svenskkonstruerad eller köpt av utländsk producent. Menbeslutet måste fattas snart. Inte heller bör någraingrepp göras på flygstridskrafterna. Tvärtom börytterligare en division av J 35 Draken organiserasvid i , som vi framför i moderatreservation 43. För övrigt instämmer jag i deyrkanden som framställt tidigareunder debatten.Anf. 29 ():Herr talman! Denna debatt är en form avmellandebatt inför ett viktigt försvarsbeslut nästaår. Det som skulle bli någonting biddeinte ens en tumme. Men det förekommerillavarslande rykten om att det skulle pågåplanering att skulle överges i händelse av ettanfall mot vårt land och att försvarslinjen skulledras någonstans uppe i . Detta får aldrighända och kan aldrig någonsin accepteras av ossskåningar. En miljon människor skulle evakueraseller överges. Naturligtvis skall hela vårt landförsvaras, precis som framhålls i den moderatareservationen 5.Dessa rykten måste dock tas på allvar när detsamtidigt förekommer uppgifter om att planerpågår om en otrolig bantning och åderlåtning av detskånska försvaret.Det senaste kriget i har visat att detfinns två vapenslag som är väldigt avgörande imodern krigföring: pansarförband och flygförband.Det är just dessa två vapenslag som man vill ta borti . Detta är illa varslande.Det är helt obegripligt hur man blandförsvarspolitiker och militärstrateger tycks tro atten fiende skulle komma klättrande överKebnekajse när man kan ro i land vid . Helavårt land skall naturligtvis försvaras.Det är därför som vi moderater föreslår en ökningmed 1,3 miljarder för att bibehålla handlingsfrihetinför nästa års försvarsbeslut. Vi måste i ,med den geografiska struktur som landskapet har,ha tillgång till ett starkt pansarförsvar. Ennedläggning av ett pansarförband i ärförödande. Vi bör i stället snart fatta beslut omanskaffande av en ny stridsvagn -- ensvenskkonstruerad eller köpt av utländskproducent. Men beslutet måste fattas snart. Inteheller bör några ingrepp göras påflygstridskrafterna. Tvärtom bör ytterligare endivision av J 35 Draken organiseras vid iÄngelholm, som vi framför i moderatreservation43. För övrigt instämmer jag i de yrkanden somGöran Allmér framfört tidigare under debatten.Så några ord om mitt särskilda yttrande nr 6. Jaghar ingenting emot att de värnpliktiga får drägligaförhållanden och bra även när det gäller resor. Mendet finns garnisoner där permitentresorna kostarlika mycket som den materiel som åtgår underutbildningen. Detta är orimligt. skall detskärpas något, men det blir fortfarande väldigtliberalt. Man får inte bara resa till sin hemort utanman kommer också att få resa till föräldrar ellersyskon eller, som utskottet skriver, ''med anhörigjämförbar''. Man får tolka ''jämförbar'' somflickvän -- vad nu än jämställdhetsdebattör ikammaren kommer att säga om att flickor betitlasjämförbara.Konkret innebär detta att en grabb från Hässleholmsom gör sin värnplikt i Ekjö kan anmäla att han harflickvän i , och då får han rätt att flyga ditöver veckoslutet. Sedan skall han naturligtvis intebehöva ha samma flickvän under de fem månadersom värnplikten omfattar. Han kan byta flickvänoch då meddela att han har flickvän i Östersund.Då får han ändra destination och få flyga dit istället. Detta är orimligt. Detta är inte att ge ungagrabbar respekt för vad samhällsekonomin och detsvenska försvaret tål, när vi vet vad vi har råd attsatsa på.Anf. 30 i ():Herr talman! Jag begärde inte ordet för attreplikera , men jag vill gärna sägabeträffande hans särskilda yttrande att vad somalldeles särskilt bekymrar mig är att WiggoKomstedt sedan värnplikten gubbat till sig så passmycket att han har glömt bort att man på sju och enhalv månad faktiskt kan byta flickvän. Det tyckerutskottets majoritet, till skillnad från WiggoKomstedt, är legitimt.Vad jag egentligen begärde ordet för är att säga attjag i mitt huvudanförande aviserade en avkänninghuruvida de borgerliga partierna skulle kunna varaöverens om eller ge en anvisning om att den marinasituationen bedömdes som sådan att man i händelseav en borgerlig regering skulle återkomma och fyllade hål som regeringens materielbeställningar hargett anledning till. Jag fick, om än i litet olikaordalag, gensvar för detta och noterade det medtillfredsställelse. Det är min förhoppning, herrtalman, att de löften som så här i debatten uttalaskan vara till någon nytta för marinchefen inför deytterst grannlaga överväganden som han har attgöra under det löpande året.Anf. 31 () replik:Herr talman! Mycket kort till min värderade vänförsvarsutskottets ordförande: Jag bryr mignaturligtvis inte om ifall de värnpliktiga ellerförsvarsutskottets ordförande byter flickvän engång , men det skall inte bekostas avskattebetalarna eller försvaret.Anf. 32 HANS ():Herr talman! Jag har länge pläderat för att vi måstesätta ett stopp för den orimliga miljardrullningentill . I motion 422 har jag, LennartNilsson och utförligt utvecklat vårsyn. Det finns ingen som vet när kommer att flyga med full kapacitet ochfull pålitlighet.Den nya ledningen för industriprojektet , somtillsattes för att få slut på all diskussion om ständigaförseningar och fördyringar, har gett sin synpå läget. Nya kraftiga förseningar och ett väsentligthögre pris än det som tidigare avtalats förflygplanen i delserie 2 har rapporterats. Delserie 2omfattar inte mindre än 110 flygplan. Det mestatalar för att ingen kalkyl kommer att hålla innanJAS-plan kan både flyga och landa och producerasenligt uppgjort tidtabell. I dagens kärva läge är detinte försvarligt att fortsätta att låsa sig för nyamiljardsatsningar.Helst borde vi göra en avveckling av hela , vilket vi yrkat i motionen. Det ärindustrin som är ansvarig för de försummelser,kostnadsfördyringar och förseningar somförekommit. Det är därför rimligt själv får ta det ekonomiskaansvaret för detta. Skulle en avveckling av inte vara möjlig i sin helhet, bör i vart fallvi verka för att delserie 2 av , dvs. 110JAS-flygplan, stoppas. Detta yrkas också i vårmotion samt i en annan socialdemokratisk motionav , och . Jag är medveten om att det inte finnsnågon majoritet för kraven i våra motioner,som jag -- genom gjordaundersökningar -- vet att det finns ett starkt stöd förkrav av detta slag bland det svenska folket.I reservation 19 uttrycks ett stöd för de motioner,som jag nu har berört. Där ställer man sig bakomde två socialdemokratiska motionerna.Anf. 33 i ()replik:Herr talman! JAS 39 flyger nu i enlighetmed planerna, . Det är alldelesriktigt att har blivit dyrt och avsevärtförsenat, vilket också bidragit till att ökakostnaderna. Skillnaden mellan oss andra och HansGöran är -- såvitt jag förstår -- att HansGöran egentligen vill att vi skall betalapengarna, men inte få något flygplan för dem. Detär en alldeles exceptionellt dålig politik som HansGöran företräder. Vi är bekymrade överförseningen och fördyringen, men att nu avbrytaprojektet vore en totalt huvudlös politik.Anf. 34 ():Herr talman! Låt mig fästa uppmärksamheten påatt vad som gäller är ett avtal mellan staten om delserie 1. Deekonomiska ramarna är givna och dem svararindustrigruppen för.Vi återkommer med en prövning avdelserie 2. Tills vidare är detta vad som gäller bådeför det socialdemokratiska partiet och förriksdagen.Anf. 35 HANS ():Herr talman! Även försvarsutskottet har uttalat attförseningarna och kostnadsfördyringarna är avallvarligt slag.När vår motion väcktes hävdade vi att man bordeutnyttja möjligheterna till en hävning av avtalet,även såvitt avser delserie 1. I så fall hade inte deekonomiska konsekvenserna blivit av det slag somnyss nämndes.Om denna möjlighet inte skulle finnas -- vilket jagockså sade i mitt anförande -- är skälen starka föratt avbryta och häva delserie 2. Det är inte någondålig ekonomisk politik att göra på det sättet, utantvärtom. Det finns goda möjligheter att kunna haett bra flyg här i . Vi har ett av de starkasteflygvapnen i i förhållande till vårfolkmängd. En stor majoritet av svenska folketanser att det inte är försvarligt med de ekonomiskasatsningar som görs i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (läget inom totalförsvaret)Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot125 för reservation 1 av i Ljungm.fl.Mom. 4 (säkerhetspolitiken)Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot53 för reservation 4 av i Ljungm.fl.Mom. 7 (översyn av den militäraledningsorganisationen på central och regionalnivå)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 8 av och Carl-JohanWilson -- bifölls med acklamation.Mom. 17 (fastställande av utgiftsram för detmilitära försvaret /92.Först biträddes reservation 12 av GunhildBolander och i med 34röster mot 10 för reservation 13 av ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 11 av HansLindblad och med 39 röster mot34 för reservation 12 av ochIngvar i . 213 ledamöter avstodfrån att rösta.Därpå biträddes reservation 10 av m.fl. med 54 röster mot 37 förreservation 11 av och Carl-JohanWilson. 196 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 135röster mot 54 för reservation 10 av m.fl. 98 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 20 (fastställande av ekonomisk ram förtotalförsvarets civila del för /92.Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot16 för reservation 15 av . 26 (försörjning med infusionsvätskor)Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot57 för reservation 17 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 27 (helikoptrar för sjuktransporter)Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot53 för reservation 18 av och . 31 (JAS 39-projektet)Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot27 för reservation 19 av och . 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 34 (det militära försvarets fortsattautveckling)Utskottets hemställan bifölls med 185 röster mot35 för reservation 23 av ochIngvar i . 66 ledamöter avstodfrån att rösta.Mom. 36 (nedläggning av ingenjörregementem.m. )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 25 av i m.fl. --bifölls med acklamation.Mom. 47 (helikopterverksamheten i )Utskottets hemställan bifölls med 215 röster mot72 för reservation 35 av i Ljungm.fl.Mom. 183 (direktrekrytering till civila försvaret)Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot55 för reservation 65 av och . 184 (försöksverksamhet inom civilasektorer)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot16 för reservation 66 av . 185 (utbildning vid T3 i )Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot19 för reservation 67 av . 206 (de värnpliktigas resor)Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot26 för reservation 70 av och . 207 (dagersättning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 71 av och i -- bifölls med acklamation.Mom. 214 (m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot137 för reservation 77 av i Ljungm.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.3 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkatteutskottets betänkanden1990/91:SkU29 Särskild löneskatt påpensionsförmåner, m.m.1990/91:SkU36 Dubbelbeskattningsavtal medBelgienTrafikutskottets betänkanden1990/91:TU24 Trafikens infrastruktur1990/91:TU27 Investeringsplaneringen för luftfartoch sjöfart samt nya riktlinjer för inrikes flygtrafikArbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU17 Ny jämställdhetslag, m.m.4 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 16 maj1990/91:620 av () tillkommunikationsministern om privatisering avperson- och godstrafik på järnväg:När det trafikpolitiska beslutet drevs igenom 1988på regeringens initiativ splittrades SJ och banverketinrättades. Syftet påstods vara att undvika framtidamiljardförluster för SJ.Men trots att SJ tvingats till drastiskaåtgärder som omfattande uppsägningar ochutförsäljning av verksamheter finns det nu risk föratt SJ snabbt kan drabbas av ekonomisk kris.Situationen kommer att förvärras ytterligare omregeringen får igenom sina nya trafikpolitiskaförslag. Det innebär att den s.k.skadlighetsprövningen slopas, dvs. att det blir frittfram för bussbolagen att starta trafik var de vill ikonkurrens med SJ. Regeringen vill dessutomöppna trafiken på stomnätet för ''fri konkurrens''.Om det senare förslaget drivs igenom i riksdagenkan det leda till att privata bolag lägger beslag påde lönsamma delarna medan SJ får försöka ta handom resten.Avser regeringen att närmare ange vilka delar avperson- och godstrafiken som den anser varalämpliga att privatisera resp. varalämpliga att ha kvar i SJs regi?1990/91:621 av () till statsrådet om praxis i utvisningsärenden:Utvisar människor som hotas avdödsstraff?1990/91:622 av () tillcivilministern om upphandlingar av nyapolisuniformer:Svensk tekoindustri har åter visat sin kunnighet.Tillsammans med polisen har svenska tekoföretagutvecklat en ny uniform. Så var det också när vårasvenska soldater skulle ha ny uniform, då gjordesutvecklingen av svenska företag. Men näruniformerna sedan skulle köpas då fick de svenskatekoföretagen bara vara med på ett litet hörn.Låt oss inte nu göra om samma dumhet. harutvecklingen av den nya polisuniformen skett iSverige i ett fruktsamt samarbete mellan polisenoch svensk teko. Skall detta vara möjligt iframtiden då måste det finnas kvar en svensktekoindustri. Vill vi ha det så då är det ocksånödvändigt att vi köper deras produkter.Det borde enligt min mening vara naturligt attsvenska poliser har svensktillverkade uniformer.Regeringen har ett ansvar för att det skall bli så.Jag vill mot denna bakgrund fråga civilministernvad han avser att vidta för åtgärder för attupphandlingen av de nya polisuniformerna kan skefrån svenska företag.1990/91:623 av () tillsocialministern om socialdepartementetskostnadsberäkningarSkatteomläggningens konsekvenser förpensionärer -- framför allt de grupper som har lågapensioner -- ledde till en ny lagstiftning om särskiltkommunalt bostadstillägg (SKBT).Propositionen pressades fram med stor snabbhet.När lagstiftningen nu trätt i kraft har det visat sigatt regeringen har grundat sina förslag på ett heltfelaktigt faktaunderlag. Departementetsberäkningar angav att minst 60 000 pensionärerskulle vara berättigade till SKBT och kostnadernaför statsbudgeten beräknades med dennautgångspunkt. I verkligheten visade sig att ca15 000 berördes, dvs. departementets prognoseröverskattade behovet fyra gånger om. Regeringenhar ordnat finansieringen medutgångspunkt från propositionens beräkningar.Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att fåfram korrektare siffror ?1990/91:624 av () tilljustitieministern om villkorlig frigivning:Under senare år har allmänt diskuterats detlämpliga i den obligatoriska villkorliga frigivningenefter i allmänhet halva strafftiden som infördesefter ett riksdagsbeslut våren 1983.Avser justitieministern föreslå någon ändring idenna lagstiftning?1990/91:625 av () tillutbildningsministern om Skandinaviskakonstnärskollegiet i Rom:Skandinaviska konstnärskollegiet i varsverksamhet finansieras av har i brevmeddelats att inga medel föreslagits i budgeten närden nuvarande anslagsperioden löper ut.Jag vill därför fråga statsrådet:Hur ställer sig den till det härförslaget?den 17 maj1990/91:626 av () tillcivilministern om kommunala trafikövervakningar:Trafiksituationen i storstäderna är minst sagtalarmerande. har massmediauppmärksammat att bilister ofta visar bristanderespekt för fotgängare på övergångsställen, såvälbevakade som obevakade.Folkpartiet liberalerna har såväl lokalt som påriksnivå verkat för att kommunerna skall få inrättakommunala gatupoliser.