prot · GF0920 · 1991-11-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:20Torsdagen den 7 novemberKl. 12.00--14.10Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAnf. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att det blir två nyinsattasammanträden för bordläggning dels fredagen den8 november , dels måndagen den 11november kl. 15.00.Torsdagen den 21 november blir detinterpellationssvar och eventuelltinformation från regeringen . Måndagenden hålls bordläggningsplenum , blir detinterpellationssvar och eventuelltinformation från regeringen . Torsdagenden anordnas arbetsplenum medbörjan kl. 9.00.Det tidigare aviserade sammanträdet fredagen den20 december utgår.1 § Svar på interpellation 1991/92:2 omCypernAnf. 2 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mighur regeringen bedömer förutsättningarna för ensnar fredlig uppgörelse på och omregeringen avser agera för att bidra till en lösningav konflikten.Cypernkonflikten är nu snart . Det ärmycket beklagligt att generalsekreterarnasansträngningar att få till stånd enförhandlingsuppgörelse inte lett till framgång. I entid när ett antal svåra regionala konflikter harkunnat biläggas är det rimligt att kräva att ävenCypernkrisen utan vidare dröjsmål får en fredliglösning. Det är nu angeläget att parterna ikonflikten verkligen besinnar sitt ansvar och visarprov på samförstånds- och kompromissvilja. Jagdelar naturligtvis åsikt att enfredlig lösning, för att bli bestående, måste beaktabåda folkgruppers rättigheter och skyldigheter ochfritt godtas av båda.Under våren och sommaren har vi sett förnyadeansträngningar av FNs generalsekreterare i syfte attfå i gång förhandlingar mellan parterna. PresidentBushs uttalande om att enCypernkonferens under FNs generalsekreterarekunde bli aktuell var det mestkonkreta exemplet på att frågan rörde sig i rättriktning. Det är dock med besvikelse jagkonstaterar, att trots generalsekreterarens skickligaoch aktiva insatser för att få en konferens till stånd,svårigheter har uppstått i sista stund.Generalsekreterarens ansträngningar fortsätterdock, och i en enhälligt antagen resolution den 11oktober ställde sig säkerhetsrådet bakom hansavsikt att ta upp förnyade diskussioner medparterna . Säkerhetsrådetuppmanar också parterna i konflikten att till fullosamarbeta med generalsekreteraren för attmöjliggöra ett internationellt högnivåmöte föreårets slut.Regeringen står helt bakom generalsekreterarensansträngningar och kommer självfallet att gehonom allt stöd vi kan i detta angelägna uppdrag.Jag vill också erinra om att sökt bidra lösning av konflikten genom en svensk bataljonstjänstgöring i FN-styrkan på (UNFICYP) i23 år, . Vi fortsätter att medverkai UNFICYP, även om det numera bara är med enpoliskontingent och några officerare ihögkvarteret.Anf. 3 HANS ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern försvaret.Det är välgörande att klartuttalar att det är rimligt att kräva att ävenCypernkrisen utan vidare dröjsmål får en fredliglösning. Det är nödvändigt för att uppnå resultat attparterna i konflikten till fullo samarbetar med FNsgeneralsekreterare.Men och i synnerhet den turkcypriotiskeamakthavaren har uttalat sig mycketnegativt om FNs plan för en fredlig uppgörelse.Denktash-regimen gick så långt att den i protestmot FN-resolutionen stängde övergångsställetmellan nord och syd i för passering . Det är sålunda främst dessa parter somutgör ett hinder för en fredlig uppgörelse. SåvälCyperns som regeringar har uttalat sigpositivt om FNs och generalsekreterarens insatser.Det gäller nu att utöva mycket starkare press främstmot att medverka till en fredlig uppgörelsepå basis av FNs resolutioner. Här bordestormakterna och främst spela en betydligtstörre och aktivare roll. bör verka för detta.Det rör sig om en konflikt som varat alltför länge --, som utrikesministern anger. Av dessa 30 århar norra varit ockuperat av i 17 år.Den turkiska invasionen och ockupationen står iuppenbar strid med folkrätten.Margaretha har agerat kraftfullt då detrört sig om andra ockuperade länder. Det gäller attinte göra någon skillnad bereoende på vilket landsom genomför aggressionen och ockupationen.Inte heller bör någon skillnad göras beroende påvilket land som är offret. Alla ockupationer, var deän förekommer, måste upphöra. 90-talet skallenligt FN-beslut vara folkrättens årtionde. Enviktig insats i folkrättens tecken bör vara att just fåslut på alla ockupationer.Jag undrar om utrikesministern delar dennauppfattning.Jag anser att har anledning att vara merverksamt då det gäller hävandet av den turkiskaockupationen, den enda kvarvarande i helaEuropa. Det har stor betydelse när enskilda länderi agerar i denna sak i olika internationellafora och vid kontakter med andra länder.Cypern är, som FN fastslagit, en stat. En delning avlandet är inte acceptabelt. Däremot bör vi stödja dekrafter som godtar federationstanken, vilket är enrimlig grund för en fredlig lösning.Av stor betydelse är också att stoppa nya turkiskabosättningar och åstadkomma en viss avveckling avdem som skett tidigare pånorra . De avser ca 70 000 personer. Dessaär ett flagrant brott mot tillämpligGenèvekonvention, som förbjuder sådanabosättningar i ockuperat territorium. Där finns nuen militärstyrka om ca 40 000 man, vilket ärfullständigt orimligt -- en uppfattning som jag utgårifrån att regeringen delar.Den svenska poliskontingenten, vars arbete äruppskattat, kan ytterligare förstärkas och utökas.Poliskontingenterna utgör inte bara enstabiliserande faktor utan fullgör också värdefullahumanitära insatser för enskilda och familjer påbåda sidor, såväl på den södra som på den norrasidan.Sverige kan också intensifiera sitt agerande för demänskliga rättigheterna. Jag tänker särskilt på deca 1 700 försvunna cyprioternas öde. De har gripitsoch bortförts i samband med invasionen ochockupationen. Under mitt besök nyligenkonfronterades jag med anhörigas stora sorg ochoro för de försvunna.Här gäller det att utöva påtryckningar på deturkiska myndigheterna så att de lämnar en konkretoch sanningsenlig redovisning samt medgerinspektion av turkiska fängelser, där många av deförsvunna tidigare iakttagits, enligt en mycket starkdokumentation.Är utrikesministern beredd att ta upp denna sak iEuroparådets ministerkommitté?Det finns även andra allvarliga kränkningar av demänskliga rättigheterna, bl.a. fall av tortyr.Omkring 180 000 grekcyprioter har underockupationsåren tvingats lämna norra . Dehar berättigade krav på att efter eget val fååtervända till sin hembygd. bör medverkatill ett frivilligt återvändande så snartförutsättningar därför föreligger.Anf. 4 Utrikesminister ():Herr talman! är som vanligtväl insatt i de frågor han tar upp här i kammaren,och jag tror mig veta att han har gjort enresa till . Låt mig först betona att det somstår i mitt svar om att alla parter i konflikten måstekunna visa ansvar och kompromissvilja självfalletgäller även , som ju är en av de fyrahuvudaktörerna i konflikten. Regeringen uttryckerhär gärna sin förhoppning att den turkiskaregering som kommer att tillträda efter de allmännaval som ju har hållits skall visakompromissvilja i Cypernfrågan, för att på så sättbidra till en snabb förhandlingslösning. Jag tror attdet är alldeles nödvändigt, precis som Hans GöranFranck sade, att generalsekreterarens fortsattaansträngningar får ett mycket starkt stöd av detinternationella samfundet.Det är min uppfattning att det allra bästa vi nu kangöra är att uttala detta stöd förgeneralsekreteraren. Jag påminner återigen omden enhälligt antagna resolutionen den 11oktober -- den är alltså ganska färsk -- därsäkerhetsrådet ställde sig bakom hans avsikt att taupp förnyade diskussioner med parterna i början avnovember. uppmanade också allaparterna i konflikten att till fullo samarbeta.Jag tror att det bästa vi nu kan göra är att stödjadessa generalsekreterarens insatser. De liggermycket nära i tiden, och det måste finnas enförhoppning att även det nationella trycketkommer att vara så starkt att vi nu får en lösningockså i Cypernfrågan, på samma sätt som det nuäger rum konfliktlösning på andra håll i världen.Anf. 5 HANS ():Herr talman! Vi vet ännu inte någonting om denturkiska regeringens ställningstaganden. Migveterligt har inte heller sammansättningen av denklargjorts. Men av allt att döma blir denkonservative ledaren statsminister. Hangjorde en del som jag tyckte något oroväckandeuttalanden, framför allt till stöd för är enligt min mening alldeles nödvändigt attutöva alla de påtryckningar som är möjliga och föraen dialog med den turkiska regeringen i den härfrågan, och då tror jag att det inte bara gäller atthänvisa till FNs generalsekreterare, utan jag troratt det är mycket viktigt att de enskildaregeringarna, främst i , försöker samla sigtill avgörande påtryckningar på , som jagbedömer nu vara det största hindret för enuppgörelse.Det är inget tvivel om att FNs generalsekreterarehade hoppats att man skulle ha kommit längre pågrundval av hans egen bakgrundspromemoria tillden senaste FN-resolutionen. Men det kom grus imaskineriet, och gruset i maskineriet är, som ocksåutrikesministern antyder i sitt svar, främst Turkietsoch Denktash-administrationens ställningstagande.Jag vill bara säga att jag kommer att tillutrikesministern överlämna en rapport från minresa. I den rapporten finns det också ett antalkonkreta förslag som jag hoppas attutrikesministern tar del av och överväger.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1991/92:12 omhyrespolitikenAnf. 6 Statsrådet ():Herr talman! har frågatbostadsministern vilken närmare inriktninghyrespolitiken kommer att få för att stärka bostads-och lokalhyresgästernas ställning, hur regeringenställer sig till kraven på friare hyressättning och mermarknadsmässiga hyresvillkor i bostäder samt omregeringen avser att göra någon utvärdering avlokalhyrorna.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på interpellationen.Frågor om besittningsskydd och förverkande avhyresrätt rymmer många avvägningsproblem. SomHans Göran nämner övervägs dessa delarav hyreslagstiftningen av denparlamentariskt sammansatta hyreslagkommittén.Kommittén beräknas redovisa sina överväganden idessa delar . Jag är därför intenu beredd att uttala mig om i vilken utsträckningbostads- och lokalhyresgästernas besittningsskyddbehöver förstärkas eller över huvud tagetförändras.Hyreslagkommitténs uppdrag omfattar intehyreslagens system för hyressättning, det s.k.bruksvärdessystemet. Alla partier som ingår iregeringen har uttalat sig för attbruksvärdessystemet skall vara kvar. Alla partier --inkl. socialdemokraterna -- har också sagt att det ärrimligt att läget tillmäts ökad betydelse inom ettsådant system. Jag har ingen annan uppfattning ifrågan. Det ligger på de hyresförhandlandeparterna att utforma modeller för vilken vikt somskall tillmätas bostädernas olika kvaliteter vidhyressättningen. Parterna för nu diskussioner omsådana förändringar av grunderna för hyransfördelning mellan skilda lägenheter som kanmedföra att läget ges ökad vikt.Statens institut för byggnadsforskning har fått iuppdrag att utvärdera hyreslagstiftningensbruksvärdesregler. Utvärderingen skall vara klarsenast . Om utvärderingen visar påett sådant behov eller om de hyresförhandlandeparterna begär det är regeringen givetvis beredd attöverväga eventuella förbättringar av lagstiftningeni denna del.Hans Göran ställer slutligen frågan omregeringen avser att göra någon utvärdering avlokalhyrorna. De nuvarande reglerna har varit ikraft mindre än . Det finns därför i dagknappast ännu underlag för någon utvärdering avhur reglerna har tillämpats av hyresnämnder ochdomstolar. Enligt min mening är det inte helleraktuellt att öka inslaget av hyresreglering pålokalhyresmarknaden.Anf. 7 HANS ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret ochhälsar honom också välkommen som minister. Menjag måste beklaga att han inte kommer hitsom bostadsminister, i den meningen att han är chefför något departement, och att man av allt att dömaskall avskaffa . Det kommerenligt min mening att minska möjligheterna attbedriva en god och effektiv hyrespolitik och ensocial bostadspolitik.Bakgrunden till min interpellation var den oro somfinns inom stora skikt av bostads- ochlokalhyresgäster i vårt land. Regeringsförklaringenvar mycket kortfattad. Det sades endast att förslagkommer att framläggas om att stärka den enskildehyresgästens ställning.Jag ansåg att det fanns anledning att få närmarebesked om hyrespolitikens inriktning, inte om denärmare detaljerna.Nu säger till min förvåning att haninte ens är beredd att uttala sig i frågan, omhyresgästernas besittningsskydd över huvud tagetbehöver förändras.Jag framhöll också i min interpellation att antaletvräkningar ligger på en mycket hög nivå, ca 5 000per år, vilket gör det nödvändigt att reformerahyreslagen så att de minskar kraftigt.Kan inte heller på denna fråga angeom hyresgästens ställning över huvud taget behöverstärkas? Det är ånyo fråga om inriktningen påhyrespolitiken.I min interpellation ställde jag den raka frågan: Hurställer sig regeringen till kraven på friarehyressättning och mer marknadsmässigahyresvillkor i bostäder?Jag får egentligen inte något klart svar. Har BoLundgren inte något besked att ge om sinprincipiella inställning? Är det så att man förnärvarande inte avser att företa några ändringar ihyreslagstiftningen som tillgodoser de krav somframställs om mer marknadsmässiga hyresvillkor?Kan uttala sig om regeringen på siktanser att det bör genomföras friare hyressättningoch mer marknadsmässiga hyresvillkor? Det är intebara hyresgästerna som är intresserade av svaretutan också fastighetsägarna. De senare har genomSveriges ställt just dessakrav i en skrivelse till regeringen. Eller är det så, BoLundgren, att den förträffliga marknadsekonomininte fungerar på hyresmarknaden? ärju ideologiskt intresserad. Kan han inte lätta påförlåten och delge oss sin uppfattning?I våras uttalade bostadsutskottet att det enligt dessmening finns fog för en viss oro när det gällerutvecklingen på lokalhyresmarknaden.Utskottet deklarerade att det förutsätter attfrågorna följs med uppmärksamhet iregeringskansliet och att en utvärdering avreformen görs så snart sådant underlag, som görutvärderingen meningsfull, har inhämtats.Delar den oro som bostadsutskottetgav uttryck för?Är beredd att vidta åtgärder för attinhämta det efterfrågade underlaget, via SCB samtde organisationer och myndigheter, som erfordrasför en utvärdering av reformen? Eller kommer BoLundgren att förhålla sig passiv och bara avvakta?Alltför många lokalhyresgäster tvingas nu flytta pågrund av ogynnsamma hyresvillkor. Andra återtvingas bo kvar eftersom de av ekonomiska skälinte kan flytta. Allför många småföretagare går ikonkurs, inte minst beroende på hyresvillkor somde inte klarar av.Menar att han verkligen inte vill göranågonting för att stärka lokalhyresgästernasställning? Och om han vill göra något, hur längeskall de vänta på besked?Jag trodde att ville varasmåföretagarnas vän. Vet attlokalhyresgästerna i konservatismens högborgEngland har ett starkare besittningsskydd än iSverige?Är klar över att köpmännens,hantverkarnas och småföretagarnas organisationerär mycket kritiska till den nuvarande situationen pålokalhyresmarknaden?Situationen på hela hyresmarknaden är nu mycketorolig. Har några lugnande beskedatt ge hyresgästerna på lokal- resp.bostadshyresmarknaden?Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! I den förra interpellationsdebattensade utrikesministern att är välinsatt i de frågor som han tar upp i . Jagdelar den uppfattningen. I det här fallet ingår HansGöran t.o.m. i den utredning som har att seöver frågor om bl.a. hyresgästers besittningsskyddi hyreslagkommitté.Hans Göran beklagar att jag inte kom hitsom chef för ett bostadsdepartement. Regeringensambition är självfallet att genom den förändringsom har skett av hur bostadsfrågorna hanterasskapa bättre och stabilare förutsättningar förmarknaden totalt sett. Vi vill se till att undanröja enhel del av de problem som den tidigare regeringenssubventions- och regeringspolitik har lett fram till.När det gäller den första frågan pågår enutredning -- en utredning som deltar i. Det vore från min utgångspunkt felatt utöver regeringsförklaringen gå in i detalj ochdiskutera vilka åtgärder som kan bli aktuella.Utredningen kommer ju , vilket HansGöran vet, att redovisa sitt resultat.När det gäller frågan om bruksvärdessystemet ochmarknadsmässiga hyresvillkor kan jag förstkonstatera att det alltid är lättare att genomregleringar förstöra en marknad än det är attåterställa marknaden. Vi ser det i ett mycket störreperspektiv i . Man måstesåledes hantera dessa frågor med mycket storförsiktighet, när man av ideologiska skäl en gånghar förstört marknadens sätt att fungera. I det härsammanhanget är det helt klart att såväl mitt partisom de andra regeringspartierna och ävensocialdemokraterna menar att läget bör tillmätas enstörre betydelse. Den förutvarande regeringenuppdrog åt statens institut förbyggnadsforskning att utvärdera det nuvarandebruksvärdessystemet och redovisa hurmotsvarande problem hanteras i andra länder, bl.a.inom EG-området. Detta uppdrag skall redovisassenast . Det finnsnaturligtvis anledning att då fundera ytterligare påom regeringen behöver vidta några åtgärder. Förnärvarande finns det ställningstagande jag har sagt.Beträffande kostnaderna för lokaler håller jag medom att det finns och har funnits anledning försmåföretagarna att hysa oro. Det gällde framför alltden tidigare regeringens ''insatser'' på olikaområden, där man genom investeringsskatter, extrahöjningar och extra höga fastighetsskatter harskapat problem som ökar kostnaderna avsevärt.Fastighetsskatten är en stor del av kostnaden isammanhanget. Det är naturligtvis denna regeringsambition att driva en företagarvänlig politik, somger möjlighet till kostnadssänkningar generellt. I övrigt finns det intetillräckligt underlag att kunna göra en utvärderingav de regler som har införts, också till följd av ettutredningsarbete lett av Hans GöranFranck.Anf. 9 HANS ():Herr talman! Det fanns ett starkt kravfrån partsorganisationerna på båda sidorna att ha ett bostadsdepartement. Såvitt jag kan sefinns samma intresse av att man har enregeringskontrahent att hålla sig till. Jag beklagaratt det här, som jag bedömer det, framsteget intevidmakthålls av den nya regeringen. Vi får nu sehur den borgerliga regeringen kan handskas meddessa frågor på det uppsplittrande sättet somkommer att bli fallet. Vaksamheten kommer attvara stor för att det verkligen skall bli ensammanhållen bostadspolitik.När det gäller den hyreskommitté som jag själv ärledamot i är det riktigt som statsrådet säger att ettbetänkande av allt att döma kommer redan dennamånad. Jag var inte alls ute efter att statsrådetskulle ta ställning till de förslagen, även om jagutgår ifrån att han har underrättat sig omhuvuddragen. Jag var ute efter inriktningen. Vihade klara direktiv till utredningen. Det som hadekunnat vara av intresse att veta är om den nyaregeringen har samma uppfattning som den tidigareregeringen om själva inriktningen och om dedirektiv vi fick tidigare.Jag tycker inte att jag har fått ett riktigt klart beskedom hyresfrågan beträffande marknadsanpassningoch en friare hyressättning. Men det är väl så attregeringen avser att vänta och se. Det gjordes vissauttalanden under valrörelsen som tydde på att manfrån olika partiers sida gjorde en reträtt i den härfrågan.I min interpellation var jag ute efter den principiellahållningen och hur man ser på den härfrågan. Jag anser inte att det är möjligt att påhyresmarknadens område ha en fullständigt frimarknadsekonomi. Det finns så mycket olika sakersom spelar in att lagstiftningen måste träda in för attskydda den svagare parten, nämligen hyresgästen.Anf. 10 Statsrådet ():Herr talman! Man kan alltid ha olika syn på denorganisatoriska hanteringen av frågorna, men detviktiga för den nya regeringen är att se till att vi fårett bostadsfinansieringssystem, en uppgiftsom väl passar in i finansdepartementetsverksamhet. Det är också viktigt attsocialdepartementet hanterar de sociala frågorna isammanhanget, exempelvis frågan ombostadsbidragen.I den principiella frågan om hyresgästernasställning är det självklart att jag och regeringen haruppfattningen, att de enskilda hyresgästernasställning måste stärkas. sägeratt vi redan inom en månad kan väntahyreslagkommittens förslag, som vi sedannaturligtvis i vanlig ordning får ta ställning till.Jag tror inte heller att det är möjligt att inomöverskådlig tid åstadkomma enmarknadsanpassning på detta område. Detta är tillstor del en följd av att man förstört möjligheternaför marknadsinslag genom en reglerings- ochsubventionspolitik, som bl. a. lett till kraftigakostnadsökningar, som i sin tur påverkat både deindirekta och direkta bostadskostnaderna. Detgäller för regeringen att på ett balanserat sätthantera denna fråga. Det finns ingen ambition attgå längre än vad som sades under valrörelsen ochvad som sker i förhandlingarna mellanparterna.Lokalhyrorna är delvis en konjunkturfråga. Vi harnaturligtvis mindre anledning att känna oromed tanke på att prisuppgången har brutits. Därförligger det mindre tyngd bakom kraven på olikaformer av ingripanden i det här avseendet.Regeringen avser, som jag sade tidigare, att medandra, strukturella och betydligt mergenomgripande åtgärder ändra de bakomliggandeförhållanden som gav upphov till den tidigareogynnsammare utvecklingen på detta område. Häriingår bl.a. att åstadkomma stabilitet genomskatteingrepp av olika slag. Jag kan hänvisa till deninvesteringsskatt som infördes och den extrahöjningen av fastighetsskatten.Anf. 11 HANS ():Herr talman! Jag skulle vilja säga ytterligare någraord om lokalhyresgästerna. Jag tycker inte att jaghar fått ett riktigt klart besked huruvida regeringenvill göra en undersökning av hur den nuvarandelagstiftningen fungerar, om man är beredd attinhämta det material som går att erhålla från SCB,från organisationer och från myndigheter. I svaretsäger att den här lagstiftningen barafungerat och att det är . uppfattning var, att det fannsanledning att skaffa fram ett underlag. Denomständigheten att lagstiftningen fungerat är inget skäl för att vara passiv på den härpunkten. Därför vill jag få ett besked huruvidaregeringen tänker skaffa fram det underlag sombehövs för en utvärdering.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Det framgick klart av mitt inledandesvar att det är mindre än som dessa reglergällt och att det omöjliggör en meningsfullutvärdering. är någon sådan inteaktuell.Som jag också sade kommer regeringen att vidtaandra åtgärder som kan förändraförutsättningarna, så att man kan bryta denkostnadsutveckling som är en följd av den tidigareregeringens politik. Det finns anledning att tahänsyn även till detta.Överläggning var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1991/92:4 omstatistik om svensk alkoholkonsumtionAnf. 13 Socialminister ():Herr talman! i har frågatmig om jag är beredd att medverka till att utvecklaen statistik som redovisar realistiska uppgifter omalkoholkonsumtionen.Statistiken på alkoholområdet baserar sig påSystembolagets försäljningssiffror och på deleveranser av öl som redovisas av bryggerierna.Tillsammans utgör detta den s.k. registreradealkoholkonsumtionen.Härtill kommer den konsumtion som interegistreras i officiell försäljningsstatistik, det s.k.mörkertalet. Hit räknas bl.a. privat tillverkning avvin och maltdrycker, privat införsel av alkohol ocholovlig tillverkning av spritdrycker.Storleken på detta mörkertal kan naturligtvis intebedömas med någon absolut säkerhet, menvetenskapligt upplagda studier pekar på att det förnävarande uppgår till cirka en fjärdedel av denregistrerade konsumtionen. Det finns enligt sammastudier ingen anledning att tro att omfattningen avden oregistrerade alkoholkonsumtionen skulle haundergått några stora förändringar sedan början av1980-talet.