prot · GE0956 · 1991-02-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:56Tisdagen den 5 februariKl. 14.301 § Svar på fråga 1990/91:359 omkommunernas taxe- och avgiftshöjningarAnf. 1 Civilminister ():Herr talman! i har frågatstatsrådet vilka åtgärder han är beredd attvidta när det gäller taxe- och avgiftshöjningar ikommunerna.Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan.Taxor och avgifter i den kommunala verksamhetenfastställer kommunerna själva. Det som ytterstbegränsar kommunernas möjligheter att sätta taxoroch avgifter är den s.k. självkostnadsprincipen somutvecklats i rättspraxis och som också finnsinskriven i vissa speciallagar, bl.a. i lagen omallmänna vatten- och avloppsanläggningar.Ingripande i den kommunala taxesättningen kaninte ske på annat sätt än genom lagstiftning.Regeringen kan inte överpröva de kommunalataxorna.I ett läge där en av de viktigaste uppgifterna är attbegränsa pris- och kostnadsutvecklingen är detsjälvfallet angeläget att även kommunerna åläggersig stor återhållsamhet. Regeringen har vidtagitföljande åtgärder för att hålla tillbaka omotiveradeprishöjningar.Den 20 december 1990 gav regeringen statens pris-och konkurrensverk (SPK) i uppdrag att följa deprisökningar som sker i samband medskattereformens genomförande så att allmänhetenfår en korrekt information om skattereformensprishöjande effekter år 1991.Vidare genomför SPK en särskild undersökning avhur fyra viktiga kommunala taxor, nämligenlokaltrafiktaxor, VA-taxor, fjärrvärmetaxor och el-taxor har förändrats /91 och hurstor del av ändringen som kan hänföras tillskattereformen.Regeringen gav samtligalänsstyrelser i uppdrag att med stöd av SPK få igång omfattande informationsinsatser i prisfrågor.Uppdraget är inte begränsat till privat detaljhandelutan skall avse även kommunala och statligaprissättare. SPK fick i uppdrag atttillhandahålla länsstyrelserna lämpligtinformationsmaterial och ge dem råd inom ramenför regeringens uppdrag.Anf. 2 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret. Den mycketomskrutna skatteomläggningen har resulterat iatt man skall utse prispoliser som skall åka runt ochkontrollera varuhusen och de prishöjningar somman befarar skall ske baserade påskatteomläggningen. Man kan trots allt välja butik.Det är värre när man skall välja kommun.Kommunerna har verkligen vidtagit kraftigaskattehöjningar, där man skyller en stor del påskatteomläggningen. Jag har exempel från Malmökommun. Sjukvårdsavgifterna för patienter harstigit , kostnaden för fjärrvärme med60 %, busspriserna , kostnaderna förkopiering och kostnaden för badmed . Detta överstiger således vida en höjningbaserad på skatteomläggningen.Herr talman! Skatteomläggningen framstår nu meroch mer som en dålig kopia av kejsarens nya kläder.Folk blir medvetna om att de ytterligarepengar som man eventuellt får utbetalda skall gå tillmycket mer än vad man från början hade trott. Jagär förvånad över att statsrådet inte riktigt tar påallvar de stora taxehöjningar, som hårt belastarlöntagare, som har gjorts runt om i olikakommuner. Jag har bara tagit som exempel vad somhar hänt i . är dock inte ensam omdessa kraftiga taxehöjningar.Anf. 3 Civilminister ():Herr talman! Jag förstår inte på vad StenAndersson i grundar sin uppfattning om attjag inte tar detta på allvar. Jag har faktiskt sysslatmed denna fråga mycket intensivt . Jaghar inte bara gjort det för att skatteomläggningenibland har åberopats på ett felaktigt sätt som grundför taxe- och prisförändringar, utan också därför attvi har diskuterat ett stabiliseringsavtal därprisfrågorna har en ganska stor betydelse, enligt desvar som organisationer har lämnat tillRehnbergkommissionen.Jag tycker att det är viktigt -- det framgår också avmitt svar -- att man klargör dessa förhållanden såatt man inte skyller på skatteomläggningen i olikasammanhang där den inte utgör någon som helstgrund för prisstegringar. Det är viktigt attkonsumenterna får ett stöd så att de kan agera somkonsumenter på grundval av sakinformation. Detär inte detsamma som att agera med prispoliser.Anf. 4 i (m):Herr talman! Som jag sade från början kan mansom konsument byta butik. Man har ett urval avbutiker som konkurrerar med varandra bl.a. medpriser att välja mellan. Det är mycket svårare attgöra det i en kommun. Man kan byta kommunensledning , men det är en mera trögprocess.Statsrådet säger att regeringen inte kanöverpröva de regionala taxorna. sägerhan att man skall tillämpa självkostnadsprincipen.Jag begär nu inte att statsrådet skall kunna Malmösekonomi, men kostnaderna kan inte ha stigit med100 % inom sjukvården eller inomkollektivtrafiken . Här borde man göranågot från statens sida.Anf. 5 Civilminister ():Herr talman! Jag får i så fall fråga vad han vill att regeringen eller eventuelltriksdagen skall göra. Jag har talat om vadregeringen kan göra.När det gäller de kommunala taxorna är det viktigtatt klara ut vad som beror på faktiskakostnadsförändringar och hur man sedan ikommunerna har bestämt sig för att förändrataxorna. Det kan finnas många skäl till att manändrar taxorna. Man kan ha dålig inkomst från enverksamhet som man bedriver. På en del områdenfinns det utrymme för höjningar. Självkostnadernakan där vara mycket högre än de taxor som normalthar tagits ut. Jag tycker att det är viktigt att manklarar ut dessa olika delar, men jag upprepar frågantill i : Vad vill StenAndersson att vi skall göra?Anf. 6 i (m):Herr talman! Jag vill att man skall belasta deenskilda medborgarnas plånböcker mindre. Mangenomför nu ytterst kraftiga taxehöjningar.Statsrådet säger ju att man i princip skall tillämpasjälvkostnadsprincipen. Jag är förvånad över detta.Har man inte gjort det tidigare? Har man struntat idetta? Vem har i så fall betalat dessa kostnadertidigare?Anf. 7 Civilminister ():Herr talman! Det här verkar bli något slagsundervisning i första förberedandekommunalekonomi. Självkostnadsprincipeninnebär att en kommun inte får ta ut större kostnadför den här typen av tjänster som man levererar tillmedborgarna än vad som motsvaras avsjälvkostnaden. På många områden ärsjälvkostnaden för kommunen mycket högre än defaktiska taxor som tas ut. Det vet var och en somsysslar med kommunala frågor.För övrigt tycker jag att dessa frågor närmast hörhemma i kommun och inte här i riksdagen.Anf. 8 i (m):Herr talman! Jag tog upp frågan med tanke på detstora massmediala utrymme som prispoliserna fick.I pressrealiserna sades åtminstone inget omkommunala och statliga taxor. Man talade omhandelns rätt att smyghöja och skylla höjningarnajust på skattereformen. Med min fråga vill jagbevisa att kommunerna är än värre och att det iregel drabbar de enskilda kommunmedborgarnasplånböcker mycket hårdare.Anf. 9 Civilminister ():Herr talman! Jag vet inte vilka referat StenAndersson i har läst. I depressmeddelanden och annan information som jaghar lämnat på denna punkt, spelade faktiskt ocksåtaxorna en mycket stor roll. Det gäller att klara utvilka höjningar som beror skatteomläggningen.Medborgarna har rätt att bli informerade om hurolika kostnader, taxehöjningar m.m. harmedverkat till prisförändringar.Prispressargrupperna är främst till för att gekonsumenterna stöd att agera. Det kan man göraom man får bra information. Det vill vi försökamedverka till.Anf. 10 i (m):Herr talman! Jag tror faktiskt inte att marginalernat.ex. inom handeln är så enormt stora. Att vibefinner oss i denna situation , beror säkert pådet företagsklimat vi har här i landet. Mantillåter i mycket liten utsträckning den friakonkurrens som pressar priserna, som förekommeri stor omfattning i andra länder.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på fråga 1990/91:351 omfolkbokföringsreformenAnf. 11 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagtänker vidta några åtgärder för att råda bot på elleråtminstone minska de problem som enligt honomhar kommit i samband medfolkbokföringsreformen. Enligt alla invånare inte överföras till det nyaregistret, arkivfunktionen måste tills vidare varakvar hos kyrkan, anställda inom nuvarandekyrkobokföringsorganisation får vänta på beskedom sin framtid osv. Enligt frågeställaren har kyrkaninte heller fått de utlovade förutsättningarna för sittframtida kyrkobokföringsarbete, som t.ex. önskadlagstiftning för att garantera församlingsregistrensinnehåll av tillräckliga uppgifter för kyrkans arbete.Organisationskommittén för folkbokföringen hardragit upp riktlinjer för överföringen avinformation till de nya folkbokföringsregistren. Förhela befolkningen skall uppgifter som finns ide datorbaserade länsregistren föras över till de nyaregistren före driftstarten i det nya systemet.Vidare skall ytterligareuppgifter, hämtade från personakterna, registrerasför alla invånare upp till . Motsvarandeuppgifter beträffande dem som är skallregistreras successivt efter driftstarten. För dessapersoner skall kopior av personakternaövergångsvis användas i den nya organisationen.Det finns ingen anledning att tro annat än att denregistrering som är avsedd att ske före driftstartenskall kunna genomföras planenligt.Organisationskommittén överlämnade i maj 1989till regeringen en promemoria om den framtidaförvaringen av kyrkobokföringsarkiv och ommikrofilmning av kyrkobokföringshandlingar. Ienlighet med kommitténs förslag har regeringensenare beslutat att kyrkobokföringsarkiven skallföras över till landsarkiven och uppdragit åtarkivdepåkommittén att inom ramen för sittutredningsuppdrag beakta de behov av depåer,personal och övriga resurser som föranleds avbeslutet. Ett förslag från arkivdepåkommittén ibl.a. dessa frågor är att vänta inom den närmastetiden. Därmed får regeringen underlag för attbedöma hur principbeslutet om överföring tilllandsarkiven skall genomföras. Övergångsvismåste dock arkiven förvaras i församlingarna.Vad gäller de anställda inom nuvarandefolkbokföringsorganisation har regeringenmeddelat bestämmelser om tillsättningsförfarandetsom ger dessa företräde till anställning i den nyaorganisationen. Tillsättningsbesluten skall fattas avorganisationskommittén. Jag har inhämtat attkommittén nu har fattat tillsättningsbeslut i frågaom tjänsterna i närmare hälften av länen, och jagutgår från att resterande tjänster kommer att kunnatillsättas inom den närmaste tiden.Beträffande förutsättningarna för den framtidaregisterföringen inom vill jagslutligen nämna att företrädare för kyrkan,och finansdepartementetgemensamt och i samråd med datainspektionen hararbetat med att ta fram underlag för ett särskilt,samordnat och smidigt förfarande som skall kunnatillämpas vid datainspektionens prövning avansökningar om de tillstånd som behövs för de nyaregistren.Organisationskommittén har i sitt betänkande medförfattningsförslag med anledning av den nyafolkbokföringsorganisationen m.m. föreslagitbestämmelser som syftar till att garantera att dekyrkliga organen får tillgång till de uppgifter frånfolkbokföringen som behövs för deras verksamhetoch registerföring. Betänkandet remissbehandlasför närvarande. Jag räknar emellertid med att deriktlinjer kommittén har dragit upp i denna delkommer att följas.Jag anser alltså inte att det i genomförandet avfolkbokföringsreformen har kommit några sådanaproblem att de skulle ge anledning tillåtgärder från min sida.Anf. 12 ():Herr talman! Tack så mycket för svaret. Jag kanemellertid inte dela innehållet när det gällerslutsatsen. Enligt min uppfattning har en lång radproblem uppdagats, tvärtemot vad statsrådet säger.Låt mig peka på några problem. Om inget av deexempel som jag tog upp i min fråga skulle duga,kan vi börja med kostnadsbilden. I det här falletskulle staten tjäna pengar på reformen. I självaverket kommer det att kosta några hundra miljonerextra . Kyrkan skall även stå för en delkostnader för den nya bokföringen. Det kan vi docklämna därhän. Det har man fattat beslut om.Ett exempel är att personalen fortfarande inte harfått besked. Statsrådet säger själv att barapersonalen i cirka hälften av länen har fått beskedoch att de resterande kommer att få besked ganskasnart. Tanken och löftena innebar att besked skulleha getts . skall man i bästa fall snart fåbesked. Det måste väl ändå utgöra ett problem?När det gäller arkiven är det klart att man frånbörjan tänkte sig att man skulle kunna klara deåtaganden man gjorde. Det kan man nu inte, ochman får lov att lösa dem på ett annat sätt. Det ärkanske allvarligare att alla inte hinner bliregistrerade. Ett ganska stort antal människor finnsinte med från början. Avsikten måste väl ändå havarit att man skulle ha ett komplett register vidreformens införande?Allt detta bottnar naturligtvis i att man satte i sjönen reform som man inte hade utrett utan barabeslutat om.Anf. 13 Statsrådet ():Herr talman! Få reformer har väl utretts ochdiskuterats och vid så mångatillfällen som denna. Oavsett att det kan ha funnitsdelade meningar om hur det här skulle ha gått till,tycker jag att det är glädjande att vi nu har fattat ettbeslut och att reformen står inför ettgenomförande. Vi bör alla, oavsett de skildautgångspunkter som kan ha funnits tidigare, nuvara överens om att detta sker så snabbt och smidigtsom möjligt. Jag vill inte påstå att man helt undgårproblem, men jag menar att detta på det stora helataget fungerar ganska tillfredsställande.När det gäller frågan om att överföra informationfrån personakter har vi räknat med att det skall taen . Det beror bl.a. på att vi inte ville sättaav alla pengar under ett enstaka budgetår utansprida ut det litet i tiden. Många andra ändamål ärmed och konkurrerar om statens utgifter. Det varockså osäkert om man över huvud taget skullekunna hinna med all registrering före den 1 juli1991. De erfarenheter som vi har kunnat utvinnaunder senare tid tyder snarare på attregistreringsarbetet går snabbare än vad vi utgickifrån tidigare. Jag har ingen anledning att tro annatän detta kan slutföras på ett tillfredsställande sätt.Den andra frågan som jag vill beröra gällertillsättningen av tjänster. Det är riktigt att det hardragit ut . Det beror bl.a. på attförhandlingarna om lönenivån i den nyaorganisationen har tagit . Det beror ocksåpå att det har funnits meningsskiljaktigheter vidtillsättningen av enstaka tjänster i ganska mångalän. Inte minst personalorganisationerna harföredragit att man i dessa fall skall vänta medtillsättningen i hela länet tills de tvistiga fallen harblivit utklarade. Detta är några av förklaringarnatill att det i vissa fall har dragit ut på tiden.Anf. 14 ():Herr talman! Statsrådet har gjort en revision avsvaret. Det har inte längre varit helt utan problem.I svaret var det problemfritt.I många fall får människor som är beroende avkonsekvenserna av en reform vänta på besked. Detär inte tillfredsställande. Man kan inte skylla påfackliga organisationer. Det finns en rad exempelpå klara fall där man trots innehavd kompetens ochklara linjer inte fått besked. Som statsrådet sägerhar man kommit till beslut i bara hälften av fallen.Detta kan inte anses vara tillfredsställande.När det gäller de register som skall vara enförutsättning för att präster skall utföra sinapastorala uppgifter, menar jag att man inte harkommit till ett resultat som är acceptabelt urmedborgarnas utgångspunkt. Det skulle jag vilja haen kommentar till.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1990/91:366 om slutdag förinlämning av självdeklarationerAnf. 15 Statsrådet ():Herr talman! har -- medhänvisning till att inträffar påen fredag -- frågat mig om jag avser att vidta någraåtgärder för att möjliggöra för årets deklaranter attlämna in sina självdeklarationer senast söndagenden 17 februari.Senaste tidpunkt för att lämna självdeklaration ärbestämd i lag. Deklarationstidpunkten den 15februari har gällt och ärväl inarbetad i allmänhetens medvetande. Jag harinte för avsikt att förelägga förslag om attändra den i lag fastställda tidpunkten föravlämnande av självdeklaration.Jag förmodar dock att medsin fråga inte åsyftar en ändring avdeklarationstidpunkten i sig utan omförseningsavgift vid detta års deklarationstillfällekommer att påföras om självdeklaration kommer införst eller söndagen.Även förutsättningarna för att påföraförseningsavgift regleras i lag. Kommer intesjälvdeklarationen in inom föreskriven tid skallenligt lagen förseningsavgift påföras. Möjlighetenför skattemyndigheterna att med tillräckligsäkerhet konstatera att en deklaration lämnats försent varierar. Den påverkas bl.a. av i vilkenutsträckning sorteringsarbete sker under helgen.Det bästa sättet, om man vill vara helt säker på attinte bli påförd förseningsavgift, är att iaktta denföreskrivna tidpunkten, dvs. för de flesta den 15februari kl. 24.00.Anf. 16 ():Herr talman! Statsrådets förmodan är helt riktig:Tanken var inte att ändra lagen. Denna harfungerat och har gjort det väl de flesta åren.Men är det litet olyckligt, eftersom sistainlämningsdagen är . Det vore praktisktom deklaranterna kunde få också lördagen ochsöndagen på sig, då ingenting speciellt ändå händeri arbetet med deklarationerna.Om jag minns rätt har man vid några tillfällentidigare generellt medgivit någon dags senareinlämning av deklarationerna utan attförseningsavgift har påförts.Statsrådet säger i svaret: ''Möjligheten förskattemyndigheterna att med tillräcklig säkerhetkonstatera att en deklaration lämnats för sentvarierar.'' Jag trodde att det antingen utgickförseningsavgift eller att det inte gjorde det . Här finns det tydligen någon liten glidning.Det sägs vidare i svaret att detta ''påverkas bl.a. avi vilken utsträckning sorteringsarbete sker underhelgen''. Betyder det att det på vissa håll kommeratt ske ett sorteringsarbete men intepå andra håll?Slutligen säger statsrådet: ''Det bästa sättet, omman vill vara helt säker på att inte bli påfördförseningsavgift, är att iaktta den föreskrivnatidpunkten, dvs. för de flesta .'' Jag trodde att alla skulle lämna in sindeklaration då.Jag tycker egentligen att detta är en ganska litenfråga, som borde kunna ordnas med litet god vilja.Om statsrådet ringde till generaldirektören förriksskatteverket och denne gav en signal om att densom lämnar in deklarationen intekommer att påföras någon förseningsavgift, såskulle hela saken vara avklarat. Det skulle vara enmycket praktisk åtgärd.Anf. 17 Statsrådet ():Herr talman! Vi är överens om att det inte äraktuellt med någon lagändring vid det här tillfället.Nästa gång frågan blir aktuell, dvs. när den 15februari härnäst infaller , är år 2002.Om då är kvar i ,går det bra att ställa en ny fråga till mig -- dengången förhoppningsvis något tidigare så att eneventuell lagändring kan övervägas.När det gäller frågan om förseningsavgifter ochskattekontorens eventuella arbete ärdet riktigt att man på en del håll i landet planeraratt starta sorteringsarbetet . Dettycker jag i och för sig är någonting positivt,eftersom det bidrar till att påskyndataxeringsprocessen; människorna är ju intresseradeav att få besked . Men det ärockså klart att skattekontoren inte lägger ner någotarbete på att utreda exakt endeklaration har inlämnats under förutsättning attden finns tillgänglig på kontoret när den ordinariearbetstiden börjar . De skattekontorsom påbörjar sorteringen kommer attha tillräckligt att göra ändå. Det är i första handförseningar och försummelser av betydligtallvarligare slag än vad vi talar om somskattemyndigheterna inriktar sig på.Min rekommendation till skattebetalarna är attförsöka lämna in deklarationen senast underfredagen. Men jag utgår från attskatteförvaltningarna nu liksom tidigare hanterarden här frågan med förnuft och att förseningsavgiftinte kommer att påföras dem som lämnar in sinadeklarationer under helgen.Anf. 18 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. För det varbetydligt mer klargörande än det skriftliga svaret.Det gav en mycket mer distinkt signal tilldeklaranterna.Jag har alltså inte begärt någon lagändring, och jagär inte intresserad av vad som händer -- jag är intresserad av vad som händer den 16och 17 februari 1991.Vad jag vill är att deklaranterna skall få en signalom vad som händer och inte --något sådant har inte föresvävat mig.Om något skattekontor vill påbörja sorteringenunder kan man naturligtvisgöra det utan att det påverkar frågan omförseningsavgift.Jag förstår av det senaste svaret att det statsrådetsade är en signal till deklaranterna, inkl. mig själv,att om jag lämnar in deklarationen söndagen den17 februari och min deklaration för övrigt är okej,kommer jag inte att påföras någon förseningsavgift.Det är så jag tolkar svaret. Är det rätt?Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Detta är en riktig tolkning, med dettillägget att vi inte har något ministerstyre i det härlandet och att jag inte kan och inte får beordraskatteförvaltningarna att uppträda på ett visst sätt.Jag säger bara att med den kännedom jag har omdet goda omdöme som skatteförvaltningarnabrukar visa kommer man att hantera även den härfrågan på ett för allmänheten tillfredsställande sätt.I praktiken utgår jag från att det inte påförsförseningsavgift om deklarationen lämnas in underlördagen eller söndagen. Men jag vill ändårekommendera folk att så långt det är möjligtlämna in sina deklarationer inom föreskriven tid,dvs. 20 ():Herr talman! Jag vill instämma i att det är bra omdeklarationerna lämnas in senast den 15 februari.Men jag är också glad för att statsrådet ger den härklara signalen. Jag förstår bekymret medministerstyre -- något sådant skall vi inte ha. Mendet besked vi nu fått blir en glädjande signal tillårets deklaranter att det räcker att de lämnar indeklarationen . Det var det som varavsikten med min fråga.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1990/91:354 om det svenskafältsjukhuset vid GulfenAnf. 21 Försvarsminister ():Herr talman! ställde, för en tidsedan, en fråga till mig om det planerade svenskafältsjukhuset vid Gulfen. Jag besvarade frågan den22 januari.I några följdfrågor till statsministern undrar nuGöthe när det svenska fältsjukhusetberäknas vara klart för avfärd, när det kan varaupprättat i krigsområdet och om anläggningen då ärC-skyddad.Statsministern har överlämnat frågan till mig.Svaret på den första frågan är att förbandet är klartför avfärd och att transporter har påbörjats.På den andra frågan vill jag svara att sjukhusetkommer att kunna börja sin verksamhet inom ettpar veckor. Det har bedömts vara tillräckligt av desom har det övergripande medicinska ansvaret påplatsen.Beträffande skyddet mot kemiska stridsmedel såger sjukvårdstälten i sig skydd mot gas ivätskeform. Som extra säkerhet är tälten ävenutrustade med särskilt tätningsskydd. För skyddmot gas i flyktigare former (gas och aerosol) behövsdessutom kemiska filter. Anskaffning av sådanafilter pågår.Vad gäller det personliga skyddet medför var ochen i sin utrustning: skyddsmask,indikeringsutrustning, personsaneringsmedel,autoinjektor och C-vätskeskydd. Det senare äravsett att förhindra att gas i droppform träffarhuden.Dessutom medförs 550 stycken av den s.k. C-stridsdräkt 90 från flygvapnet att användas vidverksamhet i områden utsatta för bekämpning medkemiska stridsmedel.Som gemensam skyddsutrustning medförsutrustning för luft- resp. markindikering,materielsanering samt speciell skyddsdräkt förIndikerings-, Sanerings- och Brandpersonal (ISB).Jag vill också tillägga att de myndigheter som iSverige haft ansvaret för fältsjukhuset har gjort ettengagerat, snabbt och professionellt arbete.För att förstå vilket arbete som ligger bakom detsvenska fältsjukhuset kan denna operationjämföras med att flytta hela tillMellersta Östern som hela personalennyrekryteras.Anf. 22 ():Herr talman! Tack för svaret, försvarsministern.Låt mig först till fältsjukhusets personal, 525personer, uttala en innerlig önskan om välgång idess nya och viktiga humanitära arbete i . Försvarsministern uttalar att det är ettengagerat, snabbt och professionellt arbete somden personal som finns bakom denna kontinent harutfört, dvs. den personal som finns utöver dessa 525personer. Detta vill jag verkligen understryka. Jaghar talat med flera olika befattningshavare för att fåveta hur arbetet går.