prot · GE09113 · 1991-05-16 00:00:00 — Varför flyttar kvinnorna?Varför flyttar de unga tjejerna? Alla jobbar meddetta . Faktum är att glesbygdsdelegationen harfått speciella pengar för att undersöka den saken,och jag hoppas innerligt att det kommer något braut av det.Till bara kort: Om inte vi klaradestödområdesindelningen i utredningen, så var detju inte så konstigt. Utredningen tillsattes 1987, ochdet hann hända mycket under resans gång. Menmycket av det vi kom fram till i utredningen varnyheter som sedan har fungerat bra. Vi lyfter ocksåfram infrastrukturens betydelse för människornaute i de olika regionerna. Det kom sedan ipropositionen som ett resultat av diskussionerna vihade fört i utredningen.Sedan måste jag säga att jag tycker att det var litetdåligt det som sade om att ingenlänsstyrelseföreträdare hade varit besviken över attha fått någon krona mer. Nej, jag skulle vilja se densom är besviken över att ha fått mera pengar. Allasom företräder länen vill naturligtvis ha varjekrona.(forts. 7 §)6 § Information från regeringen om EES-förhandlingarnaAnf. 26 Statsrådet ():Herr talman! EES-förhandlingarna går in i sittslutskede. Ministermötet mellan EFTA-ländernaoch EG innebär ytterligare ett stort stegframåt. Alla återstående förhandlingsfrågor avstörre vikt låg på ministrarnas bord. Resultatet blevatt de flesta hindren på vägen mot enöverenskommelse kunde undanröjas. Dettainnebär också att möjligheterna att hålla denuppgjorda tidplanen är goda. I slutkommunikénbekräftar ministrarna föresatsen att slutföraförhandlingarna . Siktet är nu fortsattinställt på att ha en avtalstext klar när EFTA ochEG ånyo möts i den 24 och 25 juni.Huvudinnehållet i avtalet är känt förriksdagens ledamöter. Det ger oss fullt tillträde tillEGs inre marknad med fri rörlighet för varor,tjänster, personer och kapital. Vi förutserocksåsamarbete på en rad andra områden som forskningoch utveckling, utbildning, miljö, socialpolitik,konsumentpolitik, små och medelstora företagsamt turism. Avtalet skall träda i kraft den 1 januari1993.På en del punkter har EFTA-länderna begärtövergångsperioder eller undantag. Detta har variten besvärlig fråga i förhandlingarna, eftersom EGhar insisterat på att antalet särlösningar måstebegränsas till ett strikt minimum. Ett viktigtresultat av veckans ministermöte är attöverenskommelsen i den delen nu har nåtts påpraktiskt taget alla punkter.För svenskt vidkommande kan vi med särskildtillfredsställelse konstatera att våra och andraEFTA-länders önskemål om särlösningar för attbibehålla högre normer för skydd av hälsa, miljöoch säkerhet i allt väsentligt har tillgodosetts.Varuområden som berörs är bl.a. motorfordon,kemikalier, CFC och andra nedbrytande ämnen. Vibehåller våra förbud och begränsningar beträffandeasbest och kadmium.Goda framsteg har också nåtts på andravarurelaterade områden. Exempel härpå äroffentlig upphandling, produktsäkerhet, provningoch certifiering och bestämmelser omproduktmärkning. Vi har också enats omförenklade tullformaliteter och förbättradeursprungsregler. På tre förhandlingsmässigt närarelaterade områden kunde endast begränsadeframsteg nås vid ministermötet. Det gäller fiske,jordbruk och frågan om en fond för de mindreutvecklade länderna och regionerna inom EG.Besvärligast är utan tvivel frågan om fisket. EFTA-länderna kräver tillträde till EGs marknad. EGkräver i gengäld tillträde till fiskevatten. Dettaavvisas av EFTA-sidan. Positionerna är fortfarandelåsta.På jordbruksområdet står parterna betydligtnärmare varandra. En viss begränsad liberaliseringmed handel av jordbruksprodukter förutses redan isamband med avtalets ikraftträdande. Parternauttalar också sin föresats att gå vidare på den vägenpå basis av ömsesidighet.Fondfrågan är öppen. EG kräver finansiellt biståndtill mindre utvecklade regioner. EFTA-ländernahar förklarat sig beredda att överväga ett sådantarrangemang, men är beredda att ta ställning därtillförst i ljuset av en helhetslösning.Vi kan också registrera en hel del framsteg frånministermötet när det gäller avtalets materiellainnehåll. En större betydelse tillmäter jag dockresultaten på de legala och institutionellaområdena. Här kan man tala om ett fullständigtgenombrott. Vi är överens om beslutsordningen.Redan tidigare var det klart att det skall inrättas etthögsta styrande organ, ett EES-råd, som skallsammanträda på ministernivå med deltagande avalla EFTA- och samt . Likaså att en gemensam kommittétillskapas för att administrera avtalet. kunde viockså enas om att EFTA-länderna skall kunna deltamed experter i allt det viktiga kommittéarbetet somär knutet till de berörda samarbetsområdena.Detta har mycket stor betydelse för att avtalet skallfungera väl och vi skall kunna göra oss hörda ibeslutsprocessen. Det innebär också att ett av våraviktigaste förhandlingsmål nu i allt väsentligt hartillgodosetts.Ett annat betydelsefullt resultat av ministermötetvar den enighet som uppnåddes om att upprätta engemensam samt om desssammansättning och uppgifter. I domstolen, somskall vara oberoende, skall ingå domare från allaEFTA-länder liksom från EG. Den skall vara näraknuten till i , och EGsdomare skall hämtas därifrån. Domstolen skall slitatvister mellan parterna och tolka . Denskall också vara högsta instans i de ärenden som rörkonkurrensbegränsning och statsstöd och somEFTA-sidan skall övervaka.Jag vill ytterligare peka på att enighet nu harkunnat nås om att avtalet skall innehålla en allmänskyddsklausul som ger avtalsslutande part rätt atttemporärt göra avsteg från avtalets regler ihändelse av allvarliga störningar. Här har alltsåvarje deltagande land en säkerhetsventil, även omerfarenheten visar att skyddsklausuler av denna typsällan kommer till användning. För den somnärmare vill sätta sig in i de olika frågor sombehandlades vid mötet vill jag hänvisa till dendeklaration som ministrarna antog och som nukommer att tjäna som riktlinje i slutfasen avförhandlingarna. Alla de deltagande länderna stårbakom deklarationen. Det bör dock betonas att detär fråga om delöverenskommelser vars slutligaaccept är beroende av en balanseradhelhetslösning. Detta har särskilt understrukits avSchweiz, som har problem på en del punkter. Enliknande deklaration gjordes av , som avuppenbara skäl inte kan ta ställning till helainnehållet i avtalen förrän den för islänningarnavitala fiskefrågan har lösts.Herr talman! Med det resultat som nåddes vidmåndagens ministermöte har de främsta hindrenför en EES-överenskommelse undanröjts. Ännuåterstår dock en del besvärliga frågor att lösa.Främst gäller detta triangeln fiske--jordbruk--fond.En annan viktig fråga rör transittrafiken genomSchweiz och . Det berör indirekt ävenövriga EFTA-länder, eftersom den har kopplats tillEES-avtalet. Till detta skall läggas en raddetaljfrågor som återstår att klara ut, liksom dettidskrävande arbetet med en avtalstext. Deproblemen skall naturligtvis inte underskattas.Sammantaget måste ministermötet ändå betecknassom en klar framgång. Jag tror mig kunna säga attvägen nu ligger öppen för en EES-överenskommelse. Det mesta talar för att tidplanenskall kunna hållas.Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill gärna tacka statsrådet förinformationen.Det är mycket glädjande att EES-förhandlingarnahar kunnat fullföljas så här långt trots att det ett tagkom ganska alarmerande uppgifter om att denästan hade kört fast. Vi tycker att det för svensktvidkommande finns all anledning att görabetydande ansträngningar för att nå fram till ettavtal mellan EG och EFTA. Som vi i haruppfattat saken har regeringen gjortansträngningar och har lyckats uppnå resultat på etthittills tillfredsställande sätt. Det ger vi gärna litetberöm för. Men av statsrådets redogörelse att dömaär förutsättningarna nu utomordentligt goda att nåända fram -- för att använda ett känt uttryck -- atttill sommaren kunna underteckna ett avtal på allapunkter som motsvarar förväntningarna.Är samstämmigheten så god dels mellan ländernainom EFTA, dels mellan EFTA och EG? Finns detinte längre någon fara för en strandning iförhandlingarna, tidsförskjutning eller att avtaletblir tunnare och begränsat? Är avtalet så positivtsom jag har tolkat informationen? Har vi alltsåinget att oroa oss för?Anf. 28 ():Herr talman! Det går så mycket rykten om EGskrav på fiskerättigheter i EFTAs vatten. Vad är detför krav som EG reser på tillgång tillfiskerättigheter i EFTA -- i synnerhet i Sverigesfiskevatten? Hur ställer sig ochutrikeshandelsministern till sådana krav?Anf. 29 PER ():Herr talman! Jag har två frågor. Den ena handlarom solidariteten inom EFTA. Det sägs här att detär ett fantasiskt genombrott. Enligt den danskatidningen är EG och EFTA långt frånenighet, och det finns en hel del problem. Fråganär vilken solidaritet känner med de andraEFTA-länderna.Det stod att läsa i Neue ZürcherZeitung att man i är mycket missnöjd medSveriges sätt att agera. Man säger att helatiden har visat större intresse för marknadstillträdetän för de institutionella aspekterna. Man sägerockså att ansökan om medlemskap mittunder de känsligaste förhandlingarna föranleddeEG att skärpa sin hållning.Också från kommer sådana här tongångar.Hufvudstadsbladet skriver att EFTA-ländernabjuder med i spetsen sina förhandlingskortpå bricka åt EG.Solidariteten med har vi inte sett så mycketav från svensk sida. Från österrikisk sida har manklart sagt att EGs behandling av är enförolämpning mot islänningarna.Hur ställer sig här? Tänker , somSvenska rekommenderadehäromdagen, sköta sig självt, strunta i andra ochköra på med det här? Finns det någon sortssolidaritet mellan EFTA-länderna? Eller är detsant, som så många tror, att hela tidenkryper baklänges, servilt bugande mot EG, in iBryssel, både när det gäller de här förhandlingarnaoch i andra sammanhang?Den andra frågan handlar om miljöaspekterna.Naturskyddsföreningen hade en artikel om detta iDagens Nyheter . sägerstatsrådet här att vi får behålla asbestförbud ochkadmiumförbud. Kan man lita på det, så är det jufantastiskt bra.Har fått tillfredsställande besked när detgäller samtliga de 48 problem som man ställde uppi den hemligstämplade probleminventeringen ihöstas? Finns det ingenting som har fåttbacka från när det gäller dessa 48 viktiga menhemligstämplade punkter?Anf. 30 ():Herr talman! Vi diskuterar här i dagregionalpolitiken, och den berördes ju också heltkort i deklarationen. Det sades att frågan om denfond som man vill att vi skall stödja när det gällerregionalpolitiken inom EG är en öppen fråga, ochatt den fortfarande övervägs inom EFTA. Jagskulle gärna vilja veta vilka belopp som skalltillskjutas från såväl EFTA som Sverige.Den nordiska regionalpolitiken har ju haft ganskaannorlunda mål än man har haft inom EG, där manhar lagt tonvikten vid hög arbetslöshet och låg BNPper capita. Vi har fört en regionalpolitik på grundav att vi har haft stora avstånd till marknaden, attvi har en låg befolkningstäthet i vissa regioner ochatt vi har ett hårt klimat. Har EG godtagit att vi fårha dessa problem som utgångspunkt för vårregionalpolitik?Min tredje fråga gäller EES-domstolenssammansättning, vilka majoritetsförhållanden somkommer att råda mellan de olika domarna i den härdomstolen, och hur röstningsförfarandet skall gåtill.Anf. 31 ():Herr talman! Jag vill gärna gratulera statsrådet tillframgången i förhandlingarna. I motsats till PerGahrton tror jag att har varit en mycketaktiv och pådrivande förhandlingspart -- och därförfinns det anledning att gratulera.Det var mycket glädjande att höra att man när detgäller områdena hälsa, miljö och säkerhet harkommit fram till att vi i får ha de kvalitativtmycket viktiga bestämmelser som vi redan har.Mycken oro kan därmed skingras.Jag har ett par frågor. Från sida harman frågat statsministrarna om manförsökt att i detta avtal också få in en bestämmelseom att det nordiska samarbetet skall fortsätta isamma bana som tidigare, inom Helsingforsavtaletsramar. Vi har ännu inte fått något svar, och därförskulle jag vilja fråga statsrådet: det attfinnas någon paragraf i samarbetsavtalet somsäkerställer att det nordiska samarbetet kanfortsätta på samma sätt som tidigare?Den andra frågan gäller regionalstödet. Som detsades här bygger ju en del av EGsregionalstöd på att länderna inte får ha en BNPöver en viss nivå. Men jag har en känsla av attjordbruksstödet inte är så fast bundet till BNP.Därför vill jag fråga statsrådet: det möjligt attt.ex. det norrländska jordbruket kommer med i ettstödsystem också inom ett ?Anf. 32 ():Herr talman! Jag delar handelsministernstillfredsställelse över att ett nu är i sikte.Ett är mycket viktigt för somövergångslösning. är det alldeles klart attdet aldrig kan bli mer än just en brygga till ettfullvärdigt medlemskap i . Jag tycker att vi skallnotera den debatt som i går ägde rum iEuropaparlamentet, där ju fortfarande frågor komfrån flera parlamentariker om EES-förhandlingarna. kom en mycket positivinställning till ett fullvärdigt svenskt medlemskaptill klart uttryck. Det tycker jag är kanske likaviktigt som den framgång som kan noteras iEES-förhandlingarna.Min korta fråga är: När beräknar statsrådet att enslutlig avtalstext kan komma att föreligga?Tidsplanen är ju ganska begränsad -- fram till slutetav juni, såvitt jag förstår.Anf. 33 ():Herr talman! Min första fråga till statsrådet är: Påvilka områden skulle , regeringens,kommunernas och landstingens nuvarande frihetoch rätt att fatta egna beslut begränsas av ett enligt de principer och regler som EG- ochEFTA-länderna har kommit överens om?Den andra frågan är: Vilka EFTA-länder --, , osv. -- kommer att ordnafolkomröstningar för att kunna säga ja eller nej tillett ?Anf. 34 ():Herr talman! Jag kan instämma i att det ärtillfredsställande att vi har kommit så här långt.Man får gratulera utrikeshandelsministern till denunderbara natten och förhandlingarna i Brysselförra veckan.Detta innebär att vi får ett, vill jag påstå, 75-procentigt medlemskap i fråga: På vilket sätt kommer regeringen att setill att får ett inflytande över det arbetesom skall bedrivas i EGs olika kommittéer -- att vipå ett tidigt stadium kan vara med och hasynpunkter på uppläggningen av det arbetet?Sedan hoppas jag att regeringen så långt möjligtkan hålla tillbaka ambitionerna från EG att inrättaen EFTA-fond för EG; det vore djuptotillfredsställande om en sådan fond skulle bli ettresultat av förhandlingarna.Ännu en fråga: På vilket sätt kommer man i defortsatta förhandlingarna när det gäller jordbruketatt klara bodelningen mellan de frågor somegentligen hör till och de som hör tillEFTA--EG-förhandlingarna?Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall försöka gå igenom de olikafrågorna.Hur är det med samstämmigheten inom både EGoch EFTA? Ja, skall man döma av turbulensenunder söndagen, och måndagen,kan man naturligtvis fråga sig hur det står till i bådeEFTA och EG. Men när det är tolv självständigaländer på EG-sidan och sex -- kanske skall vi ocksåräkna in som blir självständigmedlem -- i EFTA, så är det klart att det tar tid ochkan vara ganska stökigt mellan varven. Men vilyckades ändå klara ut problematiken och få framen kommuniké. Där säger : ''Vi tar ställningtill det hela när vi ser att också den fråga som ärviktig för oss, nämligen fisket, finns inkluderad iavtalet.'' Det förstår jag mycket väl. Förbefolkningen på är fisket helt avgörande förderas överlevnad. Jag blev mycket förvånad när PerGahrton säger att vi skulle strunta i . Det ärtvärtom så att , liksom de övriga EFTA-länderna, helt står bakom position när detgäller fiskeproblemen.Schweiz har självfallet en speciell situation med denkonstitution de har. De måste ta hänsyntill den.Det förekommer många rykten om fisket, JensEriksson. Problemet för oss alla är väl att detkommer olika bud dels från EG, dels från deeventuella diskussioner som och har.Det har i förhandlingarna inte ställts någrakrav på och fisket. Det som diskuteratsgenerellt är det som EFTA-sidan har avvisat,nämligen att när man i EFTA säger att man vill hafritt marknadstillträde har motbudet blivit: ''Då villvi ha del av fiskeresurser.'' Det är detta som framförallt avvisar med hänsyn till sitt storaberoende av fisket. Det pågår också en diskussiondär man säger att man skall lämna fisket helt åtsidan och enbart göra en bilateralöverenskommelse med . Vi får se vilkarykten som kommer att klädas i mer substans såsmåningom.Jag har i viss mån redan svarat Per attSverige, tillsammans med de andra EFTA-länderna, står bakom speciella situation ochfisket i det här läget. Jag tycker att solidariteteninom EFTA fungerar. Jag tycker att vi har blivit ettbra team som jobbar tillsammans, även om vinaturligtvis också har olika åsikter mellan varven.Jag tycker också att de svenska förhandlarna ärmycket skickliga och har skött sig alldeles utmärkt.Det finns ingen anledning att säga att de skulle halevt upp till de svenska åtagandena sämre än vadandra länders förhandlare har gjort.När det gäller miljön tycker jag att vi har hittat entillfredsställande lösning.När det sedan gäller regionalpolitiken finns det ettkrav från EG, framför allt från de länder som ansersig ha en långsammare utveckling. Det finns ocksåett missnöje med marknadstillträdet för fisk från deolika EFTA-länderna. Man inser att detta kanskekommer att bli mycket marginellt när det gällerfisket. Motbudet är då att man vill göra någon slagsregionalpolitisk fond. Det finns också flera avEFTA-länderna som kanske hellre deltar i en sådanfond och betalar, än att de går med på ytterligareansträngningar när det gäller jordbruk och fiske.Där sitter vi . Några belopp och någrakonkreta diskussioner finns inte. Även här är detmer diskussioner som pågår.När det gäller vår egen regionalpolitik finns det juklart redovisat i den proposition som nudiskuterar att vår regionalpolitik går att förena medden som finns i EG. I de fortsatta diskussionerna,när vi kommer till medlemskap, blir det naturligtvisintressant att också diskutera kriterierna, t.ex. attgles befolkning och liknande också kan få vara ettinslag i kriterierna.När det gäller domstolen skall det vid varje tillfällevara fem EG-domare och tre EFTA-domare. Detskall alltså vara en oberoende domstol.När det gäller det nordiska samarbetet, GretheLundblad, är detta önskemål framfört. Man harinte protesterat mot det och då förutsätter jag attdet kommer att finnas i avtalet.När det gäller jordbruket är ju jordbrukspolitikensom sådan inte med i de här förhandlingarna. Denkommer ju på bordet först den dag när vi skall börjaatt diskutera med EG om att skall deltaäven i den jordbrukspolitik som man har fastlagtinom EG.Det glädjer mig att höra att man har en positivinställning i , afUgglas. Vi är inte bara beroende av ochEG-kommissionens stöd, utan vi är också mycketberoende av att vi får en positiv genklang frånparlamentet. Där har ju många av oss lagt ned ettarbete för att hitta relationer mellan oss på EFTA-sidan och EG-sidan.Hur den slutliga avtalstexten kommer att se ut kanjag inte svara på. Det blir väl som i alla andrasammanhang så, att den blir färdig i sista minuten.Det är mina erfarenheter av sådana häravtalstexter.Krister Skånberg undrar vilka egna beslut vi hartagit. Vi skall komma ihåg att i det här EES-avtalethandlar det inte om några överstatliga beslut.Däremot påverkas naturligtvis sådanaöverenskommelser som jag berättade om,nämligen överenskommelser om offentligupphandling. Har vi bestämt och kommit överensom att vi skall öppna marknaderna för offentligupphandling måste vi också leva upp till despelreglerna. Då kan vi inte bara lämna dem åtsidan.Jag vet inte om några, och i så fall vilka, ländereventuellt skall göra en folkomröstning om . Det har jag inte undersökt. Jag har inteheller hört om man tänker göra det.När det gäller frågor om EGsolika kommittéer och på vilket sätt dettamedinflytande skall ske, skulle jag vilja ställa enmotfråga. Vi skall nu gå vidare i EES-arbetet.Sverige och de andra EFTA-länderna kommer attfå möjligheter att ha experter här. Då är det enfråga om vilken organisation att ha. Jag vet att det diskuteras här iriksdagen att man skall ha ett system som liknar detdanska. Då är det utskottet som genom de svenskaexperterna får möjlighet att påverka det svenskaagerandet.Jag vet att har tyckt att en fond ären otillfredsställande lösning. Jag har, tillsammansmed , hållit emot mycket hårt, men jag sernu att kan sitta här med ''''.Det tror jag inte vi skall göra, utan jag tror att viskall överväga den här frågan seriöst för att inteställa oss och avtalet i en bekymmersam situation.Det vi gör på jordbrukssidan skall självfallet ocksåvara GATT-konformt. Det finns också inskrivet iden här kommunikén som publicerades i sambandmed ministermötet.Anf. 36 PER ():Herr talman! -- fantastiskt, stålande! Jagutgår alltså ifrån att inte skriver under ettavtal som inte tillgodoser legitima intressen.Det var ett utmärkt besked. Jag noterar det.När det gäller miljöaspekterna sade statsrådet baraatt hon tycker att man fått en tillfredsställandelösning. Jag frågade om alla de 48 punkter somfanns i det hemligstämplade ProbleminvesteringEES fått en tillfredsställande lösning. Finns detnågon som inte fått en tillfredsställande lösning? Iså fall vilken?Naturskyddsföreningen krävde i sinuppmärksammade artikel i den 12april bl.a. rätt till undantag utan tidsbegränsningnär enskilda EFTA-länder har mer långtgåendebestämmelser än EG och rätt att fortsätta arbetetmed att begränsa användningen av hälso- ochmiljöfarliga kemikalier.Kan man nu säga till attkraven är till fullo uppfyllda, utan minstaundantag? Eller är det så att förbuden mot asbestoch kadmium har tidsgräns? Det är en ganskaväsentlig sak.Jag vill också fråga: Om det är rätt som statsrådetsäger här, innebär det att det inte blir någon frirörlighet för varor? Då måste vi kunna upprätthållagränsformaliteter. Ni gav själva 1989 ut en bok somräknade upp gränsformaliteter för varor. Det var ensvensk studie som räknade upp 215 olika lagar ochförordningar som innehåller just gränsformaliteterför varor. kommer dessa, såvitt jag förstår, attvara kvar. Om det inte är så, vilka kommer attavskaffas?Skall det vara en poäng med det ni nu säger att niuppnått -- att vi skall kunna ha högre normer änandra länder -- då måste vi också kunna se till attdet inte kommer in varor som inte uppfyller vårahögre normer. Annars är beskedet inte värtnågonting alls.Kommer alltså dessa 215 gränsformaliteter förvaror att vara kvar?När det gäller människor hoppas jag ni uppnått attde får röra sig helt fritt.Anf. 37 ():Herr talman! Självklart är jag bekymrad försvenskt fiske och för vad som kan hända i ett . Det lättar något när statsrådet säger att manhittills inte rest några krav på tillgång till svenskafiskevatten. Men jag fick inte svar på min andrafråga och vill upprepa den: Om sådana kravkommer, hur ställer sig ochutrikeshandelsministern till sådana krav?Jag vill lägga till att det är inte lättare för en svenskfiskare än för en isländsk om man rycker undanhans möjligheter att försörja sig och tar ifrånhonom det han skall fiska.Anf. 38 ():Herr talman! En del av de frågor jag hade tänktställa i andra omgången har ställts av Per Gahrton.Jag vill bara förtydliga och kanske utvidga litet.När det gäller den offentliga upphandlingen vill jagfråga statsrådet om vad dessa regler som Sverigeskulle acceptera enligt de överenskommelser manhittills gjort innebär för den offentligaupphandlingen i , i grova drag.Den andra frågan gäller den svenskahandelspolitiken. På vilket sätt kommer Sverigeshandelspolitik och friheten för att driva ensjälvständig handelspolitik att påverkas av detförväntade ?När det gäller regler och normer för varor ochtjänster: Vilka viktiga ändringar kommer att gälla? Jag vill specificera på ett särskiltområde som vi haft anledning att diskutera föruthär i kammaren. Det gäller reglerna för asbest. Vadhar man kommit överens om när det gäller asbestenligt dessa preliminära överenskommelser?Anf. 39 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag säga att det inte finnsnågra tidsgränser för asbest och kamium.