prot · GE09101 · 1991-04-24 00:00:00 — Det finns särskilt en reservation frånmoderata samlingspartiet. Jag kan inte gå förbiden. Där talar man om vikten av att fortbildningensinriktning har appell till ämnesstudier. Det beslutethar ju precis fattat i samband med tog beslut om fortbildning när man tog beslutom en ny lärarutbildning. Men det kan kanske varaintressant ur kortsiktigt perspektiv att ha tillgångtill denna plakatpolitik i samband med ett valår.Men det ökar inte förtroendet för politiker.När talar varmt, vitt och brett om dets.k. fristående skolorna kan man konstatera att detfinns inga pengar, inga medelsförslag till detta. Dethandlar i stället om att man skall gå omvägen om ensänkt arbetsgivaravgift. Dessutom gör man tvärnitinför tidigare förslag som har lagtfram när det gäller möjligheterna för dessa skoloratt delta i den kommunala skolorganisationen. Detskulle ge dem stora kvalitativa resurser. Men det ärklart, detta är politisk retorik som man ägnar sig åt,herr talman.När det gäller en del andra bidrag, t.ex. statsbidrag,på skolans område har varit bereddaoch kommer att vara beredda att öronmärka vissaanslag. Det kan gälla när man upptäcker olikabrister i skolan och vill försöka komma tillrätta meddem. Då reserverar sig moderata samlingspartietmot detta. Man säger att vi inte skall ha någrastimulansbidrag för att förbättra skolmiljön iungdomsskolan. Vi skall i stället ta de här pengarnaoch lägga dem på fortbildning av lärare. Samtidigtfår vi rapport på rapport om att skolmiljön,luftkvaliten osv. är ytterst dålig i många av våraskolor. Senast fick vi en rapport om detta imåndags. Då kan man fråga sig vad det är förämnesfördjupning lärarna skall ha för att förbättraskolmiljön. Är det studier i mikrobiologi ochventilationsteknik? Det lever nog många djur idenna miljö.Herr talman! Jag har alltid förvånats ellerimponerats, det har varit lite olika reaktioner, närdet gäller kunskaper i algebra. Hansklagosång när det gäller olika nedskärningar ocholika medelsvillkor för skolans del har moralisktsett ungefär samma egenvärde som en TV-apparat.Egenvärdet avgörs helt och hållet av om apparatengör betraktaren, tittaren glad, ledsen eller likgiltig.De flesta av skolförslag är nog sådanaatt de lämnar betraktaren likgiltig, och därmedavgörs också deras egenvärde.Låt oss ta några exempel. Valfriheten,möjligheterna att välja skola avgörs ju avskolorganisationen, kommunens geografiskautseende, dess infrastruktur, kommunens ekonominär det gäller möjligheter att erbjuda skolskjuts ochden kommunala ekonomin. Eftersom dettaförmodligen är den sista debatten som jag deltar ihär i kammaren före valet när det gällergrundskolan och gymnasieskolan skall jag påminnalitet grand om de nedskärningar som gjorts under80-talet. Då kan öva upp sinräknekonst, eller räkneförmåga, och roa sig medatt dels räkna ihop vad detta innebär, dels bocka förvilka nedskärningar som har biträtt närdet gäller ungdomsskolan.Vi kan börja 1981. Då fattade beslut omatt investeringsbidragen till skolbyggnader skulleslopas, minus 320 milj.kr. Man drog in statsbidragettill hyra av vissa skollokaler, minus 10 milj.kr.1982 reducerades statsbidragen till lärarlöner med2 %, minus 230 milj.kr. passade man påatt slopa statsbidraget till pedagogisk stödpersonalinom gymnasieskolan, minus ytterligare 30 milj.kr.1983 avvecklades statsbidraget till lokaler förelevhem, den utökade förstärkningsresursen enligtLGR 80 kom inte till stånd, ett särskilt veckotimprisför hemspråksundervisning infördes med lägrestatsbidrag som följd och kommunerna fick ta överomskolning och omplacering av lärarpersonal. Alltdetta innebar en nedskärning med ytterligare 290milj.kr.1984 sker flera reduceringar, fler nedskärningar avstatsbidrag, t.ex. minskas förstärkningsresursen förden icke undervisningsbundna delen. Det infördesockså timreduktion i gymnasieskolan, staten drogned med minus 260 milj.kr.1985 ändrades tidpunkten för utbetalning avstatsbidrag till och statsbidraget tillskolchefer slopas, minus 150 milj.kr.1986 fixade och donade regeringen och den härgången kan jag avslöja, ni kan ju gissa när det gällerde andra exemplen, att är inblandat. Dåfixade och donade man medskatteutjämningsavgiften till kommunernaeftersom riksdgen sade nej till att reducerastatsbidraget till skolan . Det innebarminus 690 milj.kr. Kommunernakompenserade sig nog i det avseendet genom attgöra nedskärningar och besparingar på skolansområde.I dag biträder både och moderaternaregeringens förslag om nedskärningar med drygt300 milj.kr. på hemspråksundervisningen.Det här blir nästan om manplussar ihop det. Det är denna historiska påse somavgör det moraliska värdet i klagosång,herr talman.Anf. 103 ()replik:Herr talman! säger att vi ägnaross åt politisk retorik. Vem gör inte det om inteBjörn Samuelson.Plötsligt ömmar för de friståendeskolorna. Varför har ni då inte några förslag omökningar eller varför har ni inte kommit med någraförbättringar för de fristående skolorna? Vi kräverett statsbidrag som är lika för elever i friståendeskolor och elever i det allmänna skolväsendet.Sedan talar om vår reservationnär det gäller ämnesinriktad fortbildning. Hansäger att det redan är beslutat om detta. Varnågonstans är det beslutat att lärarna skall få etterbjudande om 20 poängs fortbildning åtminstonevart tionde år, ? Jag håller medom att det borde vara åtminstone , ochdet får väl vara en målsättning . Vi föreslårhär en fortbildning på 20 poäng minst vart tiondeår och det skall vara en ämnesinriktad fortbildning,eftersom lärarna behöver detta. Det visar dennationella utvärdering som har gjorts, och dettagäller inte minst för ämnet religionskunskap påmellanstadiet. Det är klart att ett parti som harmedverkat till en försämring avgrundskollärarutbildningen inte vill förstå behovetav en ämnesinriktad fortbildning. Detta torde varadet bästa sättet att förbättra arbetsmiljön i fråga omdet inre arbetet i skolan.Björn talade sedan om stimulansbidragtill exempelvis lokaler. Åk ut i landet, BjörnSamuelson, och titta på skolorna i de kommunersom har satsat på en utrustning av dem! Dessaskolor är väldigt fina, och det är många kommunerute i landet som har genomfört en sådanupprustning. I storstäderna har man däremot imånga fall mycket sorgligt försummat sina skolor.Jag är helt övertygad om att en satsning på lärarnasfortbildning mycket bättre skulle bidra till attförbättra skolans arbetsmiljö över hela landet, ochframför allt skulle det bidra till att förstärkaundervisningen. Det skulle förstärka både lärarnasstatus och själva undervisningen, och det skulledärmed förbättra elevernas kunskaper ochfärdigheter.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att den lista påbesparingar som redovisade ärsärskilt poängfull. Den ger för det första inte denfullständiga bilden av skolans ekonomi. Det ärriktigt att det under de år som om har skett en förskjutning av skolansfinansiering på så sätt att statens andel har minskatoch kommunernas har ökat. Men detta ger ju ingenbild av t.ex. medelkostnaden per elev.Detta förs för det andra fram som ett argument motvalfrihet. Skulle det kunna tolkas så, attvänsterpartiet vore för en större valfrihet om skolanhade större ekonomiska resurser? Detta är ju intefallet. Ni är ju av ideologiska skäl emot en störrevalfrihet, oavsett hur mycket varje elev får kosta.Det är därför ett ganska irrelevant argument i denhär debatten.Vänsterpartiet har vidare medverkat till ett antal avde besparingar som är aktuella. Vi varnade erför att gå med på kommunaliseringen, eftersom denskulle komma att användas av regeringen till attspara in på skolan. Då sade ni att ni hade fått löfteom att det inte skulle bli några besparingar påskolans område. Därefter har det sparats 1,3miljarder, vilket ni i det här betänkandetaccepterar. Ni hade era dubier mot nedskärningenmed 300 milj.kr. på hemspråken, men det har ni nuaccepterat. Ni hade dubier om besparingar påytterligare 500 miljoner, men sväljer ni ocksådet. Ni har alltså accepterat de här besparingarna.Björn säger att argumentlämnar lyssnarna likgiltiga. Det är dess bättre inteden bild jag har från mina besök ute på skolor. Därär man nu synnerligen engagerad i vad som sägs iriksdagen om skolan. Jag försäkrar BjörnSamuelson om att det budskap jag har brukarengagera ganska mycket.Jag tror för min del att många är engagerade i dessafrågor, eftersom de känner att regeringens ochvänsterpartiets diskussioner om förändringar avgymnasieskolan innebär ett svek. Det engagerar,och när vi ute i skolorna säger att vi motsätter ossdet sveket, är det många som sympatiserar med denåsikten.Anf. 105 () replik:Herr talman! Benämningen fristående skolor är ioch för sig litet märklig, eftersom den skulleinnebära att alla andra skolor på något sätt inteskulle vara fria.Av de nedskärningar som jag räknade upp -- ochjag tog inte med allihop, jag lovar att jag inte gjordedet -- är det, , ni som harbiträtt de allra flesta. Det är klart att det påverkarmöjligheten att ge substantiella medel till drift avskolan och också till de s.k. fristående skolorna.Vi har när det gäller de fristående skolorna ocksåföreslagit att de skulle kunna ingå i den kommunalaskolorganisationen, men det var ju ni inte ett duggintresserade av. Inte ett dugg!Vad jag vände mig emot vad gäller fortbildningenär att ni nu försöker göra ett nummer av attfortbildningen inte skulle vara ämnesinriktad. Detfinns faktiskt ett riksdagsbeslut om det. Jagkommer inte ihåg i vilket betänkande det tas upp,men om jag hade tid på mig skulle jag naturligtviskunna leta fram det ganska så snabbt. Det finns ettsådant beslut, och er reservation slår därför inöppna dörrar.Pengarna till förbättringar av arbetsmiljön i skolanär nödvändiga, och de skall ses som en uppmuntrantill dem som inte har haft råd och inte har kunnatlösa frågan om arbetsmiljön i skolan. Vi måstekomma ihåg en sak, nämligen att vi har skolplikt iSverige. Mot en plikt måste enligt min uppfattningvissa rättigheter svara. En av de rättigheternamåste vara att jag skall kunna släppa iväg mina barntill skolan utan att de för den skull skall behövariskera att drabbas av allergier.Jag tror dessutom att lärarna redan nu har en såpass hög grundkunskapsnivå att stå på att de klararsig ett tag, fram till dess att vi har rättat till desämsta miljöerna i skolan.De argument som jag lade fram mot valfriheten,, var av fysisk karaktär.Kommunerna är inte likadana runt omkring iSverige. Vi bor inte likadant, vi lever inte i sammamiljö, och vi lever gudskelov inte alla med enutslätad liberal lika erfarenhet. Våra barn ärdefinitivt inte heller tomma påsar när de kommertill skolan. Jag tror att den skola vi har ihuvudsak är en bra skola för svenska barn. Debehöver alltså inte söka sig till något annat kvarter.Anf. 106 ()replik:Herr talman! Jag kan hålla med en sak, nämligen att benämningen ''friståendeskolor'' kanske inte är den allra bästa. Egentligenborde det heta ''fria skolor'', eftersom det är vad deskall vara. De skall vara fria, och de skall varaförenade med en valfrihet på så sätt att föräldraroch elever kan välja dem. Det, ,står inte ni för.Jag håller helt med om att BjörnSamuelson ger en sned bild av nedskärningarna.Men är det ju faktiskt så att viinternationellt sett satsar mycket på skolan.Problemet är att vi inte satsar på rätt saker. Visatsar på en väldig massa saker runt undervisningenoch för litet på det som är skolans huvuduppgift,nämligen kunskaper, färdigheter, undervisning ochsådant som stärker lärarnas kunnande så att de kange en bra undervisning till sina elever.Det är klart att vi skall ha en bra arbetsmiljö iskolan. Självfallet skall vi ha en bra arbetsmiljö därprecis som på andra ställen, och självfallet skall viinte ha en arbetsmiljö som ger upphov tillexempelvis allergier. Vi anser att detta ärkommunernas ansvar och att det viktiga är attstärka lärarnas möjligheter att vara bra lärare ochbedriva bra undervisning. För att detta skall blimöjligt behöver de för det första en bralärarutbildning som i större utsträckning ängrundskollärarutbildningen bygger på ämnen ochför det andra en ämnesinriktad fortbildning.Jag vill återigen erinra om vad som kommit framgenom den nationella utvärderingen. Det visade sigdär att vissa ämnen skjuts åt sidan i den s.k.blockundervisningen. Lärarna säger som förklaringatt det är svårt att t.ex. undervisa ireligionskunskap. Man känner sig osäker och harför dåliga kunskaper. Dessutom har vi mångaobehöriga lärare. Att fortbildningen behöver varaämnesinriktad finns alltså klart bestyrkt på mångasätt och på många håll.Anf. 107 () replik:Herr talman! hoppar från tuvatill tuva. I sitt huvudanförande sade han att vi intekan ha valfrihet därför att kommunerna har fördåliga ekonomiska resurser. säger han att vi intekan ha valfrihet av fysiska skäl, dvs. på grund av attvissa kommuner är så stora och så glest befolkadeatt valfrihet inte fungerar. Detta gäller för en delelever men inte för det stora flertalet. Varför skallvi neka dem för vilka valfrihet skulle kunna bli enrealitet den rätten på grund av att det inte kan gällaalla?Vi har erbjudit friskolorna att komma in i detkommunala skolväsendet, säger generöst. Men det är ju detsamma som attsäga åt dem att de inte får leva vidare.Socialdemokratiska kommunalråd har sagt ungefärdetsamma till på olika håll i landet.Man säger: Kom in till oss, så behöver ni intekämpa! Men därmed försvinner den särart somdessa skolor vill slå vakt om.Björn visar med sitt sökande efterargument -- som blir allt sämre -- att det är enganska sjuk sak han försvarar.Anf. 108 () replik:Herr talman! Det är, , fråga omvissa fysiska förhållanden. Om man skall övervinnadem för att erbjuda någon eller några elever att gåi en annan skola än den som ligger inom det somibland kan kallas för grannskapet -- och detta kan ioch för sig på glesbygden och även i en del städervara ganska stort ibland, det vet jag av egenerfarenhet --, då måste det till ekonomiska medel.Det handlar om skolskjutsar, skolmåltider ochuppehållsrum. Så enkelt är det. Därför finns alltsåhär en koppling mellan ekonomi, möjlighet ochhinder. Hindret kan alltså vara av fysisk karaktär,men det finns i och för sig också andra exempel.Det är faktiskt möjligt att till viss delvälja skola. Jag känner inte till något större hindersom står i vägen om ekonomin tillåter och det finnspraktiska förutsättningar.Jag skulle egentligen, herr talman, ha velat gå in påen diskussion om konkurrensbegreppet i fråga omolika skolenheter i den svenska ungdomskolan föratt se vad det egentligen innebär när olika enheterskall konkurrera med varandra. Men vi kanske vidnågot annat tillfälle får möjlighet att kommatillbaka till det.Vi får längre fram en debatt här i kammaren omden framtida gymnasieskolan -- och vem vet, jagkanske hoppar upp också i den debatten om LarsLeijonborg så önskar. Vi får se. Jag sparar i alla fallden delen till dess.Ann-Cathrine säger att det satsas på felsaker i skolan. Är det fel att se till att lärarna fårsina löner? Det är ju till stor del den kostnaden somhittills har bestridits när det gäller statsbidragen tillskolan. Visst behöver lärarna en ämnesinriktadfortbildning, men den ämnesinriktade fortbildningsom ni vill erbjuda dem innebär ju inte någonlösning på de stora arbetsmiljöproblem som finns iskolan. Jag tror inte heller att det hjälper enastmatisk lärare som måste vistas i en dålig luftmiljöatt ha ytterligare 20 poäng i religionsvetenskap.Först och främst vill han nog ha ren luft. Detta ärvad det handlar om.Vi är alltså överens, och det var länge sedan vifattade beslut om att fortbildningen skall varaämnesinriktad och att högskolan och universitetenskall spela en viktig roll i detta sammanhang. Detvar länge sedan. Det var ett väldigt tjat om dennafortbildning!Andre vice talmannen anmälde att Ann-CathrineHaglund och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 109 (mp):Herr talman! Jag har nästan svårt att hålla mig förskratt efter den debatt som har förts. Men skalljag väcka . Vissa säger ''fruHaglund'', och jag borde kanske säga ''herrJohansson''.Så till frågan om hemspråksundervisningen. Visstlyckades vi förhindra att justhemspråksundervisningen drogs in, men jag tyckeratt ''bröstar sig'' och tar åt sig äranav det. Inte lade han tillbaka några 300 milj.kr. Det är allvarligt att det inte gjordes. Vi harfått tillbaka det som en rekyl, och för det anklagarjag socialdemokraterna med i spetsen.I skollagen sägs att hemspråksundervisningen kanförläggas till . Vad händer då ute ikommunerna? Jo, signalerna därom har gått ut tilldem. Föräldrarna får brev hemskickade med enförfrågan om de kan tänka sig att dottern och sonengår i en skola där eller där på lördagar.Hemspråksundervisningen skall alltså förläggas tilllördagar och långt bort från den närmaste skolan.Man kan fråga sig vad som menas med likvärdigavillkor.Mycket riktigt har vi bombarderats av brev, intebara från lärare på fältet som har påvisat lösningar.Dessa går ut på att de vill vidareutbilda sig ochgärna undervisa i två ämnen så att de kan vara påen och samma skola. De vill också hahemspråksundervisningen på skoltid, vilket gör attdet hela fungerar bättre. Dessutom anser de atthemspråksundervisningen kan samordnas medstudiehandledning och undervisning i svenskaetapp 2.Forskare har sagt att det är otroligt viktigt att hatillgång till sitt eget modersmål för att kunna ha enegen identitet när man som invandrarbarn kommertill ett nytt land. Så visst har språket en enormbetydelse för den egna utvecklingen ochmöjligheterna att gå ut i världen.Jag tyckte att uttryckte det på ettmycket fint sätt när han sade att det behövsundervisning i olika språk men att man inte fickglömma dem som går i särskola. Vi i miljöpartiethar sagt att vi vill satsa speciellt på hörselskadadeoch döva. Vi vill satsa 3 milj.kr. på framställning avvideo och personalförstärkning. Det är ett sätt förde hörselskadade och döva att förmedla sig medomvärlden.Björn talar gärna om konkurrens. Allahar säkert följt den senaste serien i pressen omolika skolsystem i i-länder, t.ex. i ochFrankrike. Vad jag tycker bör framhållas i dennadebatt är skillnader i traditioner och kulturer samtnaturligtvis skillnader i ideologier. Vilka kunskaperär viktiga att ha med sig när man lämnar skolan ochgår ut i samhället och världen?När talar om att våra skolor är såmycket dyrare än skolorna i andra i-länder, så finnsdet anledning att fråga vad som skiljer länderna ochskolorna åt. I är utslagningen enorm.Eleverna måste studera och förkovra sig på sinfritid för att klara sig i konkurrensen. Det får degöra med föräldrarnas goda minne och stora hål iplånboken. Utslagningen är stor ochsjälvmordsfrekvensen hög. Är det den skolan vieftersträvar i ? Knappast.I är kraven på eleverna redan i låg åldermycket hårda. Lärarna får undervisa ända upp till28 barn i tre- till fyraårsåldern. Naturligtvis ärskälen ekonomiska. På högstadienivå talar man omatt traditionerna är svåra att förändra liksom det ärsvårt att reformera systemet. Skolan är ur takt medtiden.I vissa andra länder förekommer också mycketrigida krav och höga betygskrav. Det gör att 10 %av eleverna lämnar högstadiet eller tvingas gå omårskurser både där och i gymnasiet. Men de haringen folkskola att återvända till. När de har gåttom tillräckligt får de helt enkeltlämna utan att ha fullföljt den.Därefter väntar arbetslöshet. Är det denkonkurrensskolan med utslagning som vi vill ha?I skola är eleven delaktig i skolansinre liv och även utanför skolan, i samhället. Mantar in verkligheten i klassrummet. Vi vill betonabetydelsen av självstyrande skolor där eleverna lärsig att lösa problem, där verkligheten tas in iskolan, där man betonar de existentiella frågorna,där eleverna är med om problemlösningar och fårarbeta aktivt och praktiskt för att lösa problemen.De får också gå med i internationella projekt ochgöra olika saker. Jag tänker på den här killen somfick ett miljöpris för att han hade jobbat med atträdda skogen i , barnens regnskog. Detär sådant vi skall stimulera. Det handlar ju ombarnens framtid och överlevnad.Därmed kommer jag direkt in på frågan omöverlevnadsbidragen för Waldorfskolorna. Ja,visst, eleverna har på nytt stått utanförriksdagshuset. Det börjar bli för många repriserhär. Nästan alla partier har sagt ja till att stödjaWaldorfskolorna. Jag tycker även attMontessoriskolorna är mycket bra.De som har varit mest njugga är vänsterpartiet.Man har inte någonsin sagt att man ekonomiskt villstödja dessa skolor. Om de inte får ekonomiskt stödkan de inte heller överleva. Att bara inordna dem iett system räcker inte. Man säger att vi villdecentralisera och frågar varför vi inte vill göra detnu i samband med framläggandet avgymnasiepropositionen och införandet avkommunaliseringen på skolans område. Men vi villinte decentralisera om inte pengarna följer med.Det är vad det handlar om. Verktygen måste finnas.Nu har vi chansen, , attstödja dessa skolor i och med dennakompletteringsproposition. Det saknas akut drygt20 milj.kr. Om , , centernoch väcker en motion om mer bidragtill fristående skolor, hur ställer sig dåsocialdemokraterna? Socialdemokraterna har i sitteget Program 87 sagt att de är positiva till friståendeskolor, som stimulerar förnyelsearbetet ochdärmed mångfalden i skolorna. Kommer ni att geert stöd till en sådan motion? harsagt att vi skall ta det lugnt, därför attöverlevnadsbidragen kommer i särskild ordning.Men ännu har inget hänt. kan 200 barni stå utan skola och lärare.Jag förstår inte varför vänstern har en så njugginställning till dessa skolor. Det är ju ofta de eleversom har havererat i den vanliga skolan som finnersig till rätta och mår bra av att gå i Waldorfskolan.Jag vet också att många barn till föräldrar som ärvänsterpartister går i dessa skolor.Vad vill vi då lära barnen i skolan? Jo, vi vill läradem sådant som de har nytta av när de går ut i livet.I skolan skall de lära för livet. Vi vill ge demverktygen för att kunna göra det. Det kräver enannan handledning från läraren och ett annatförhållningssätt till skolarbete. Förutom mod ochkreativt tänkande hos läraren kräver det ocksåfortbildning. Jag håller med Ann-CathrineHaglund om att fortbildning behövs. Förutomfortbildning har vi också sagt attlärare skall ges möjlighet att praktisera inom annanverksamhet.Det står så vackert att skolan skall lära för livet,men ofta dödar vi kreativiteten i skolan. Det är intepersonligheten, tänkandet och intellektet hosbarnen som vi utvecklar. Vi vill framhålla attprofessor analyser stämmeröverens med våra idéer om hur barnens förmågaskall tas till vara. Han är den professor somstuderar hjärnans funktioner. Han säger att vi inteskall knuffa in sexåringarna i den skola som vi hari . Han menar att det är att förstöra deraskreativa tänkande, att indoktrinera dem, låsa democh hämma deras utveckling. Hjärnan är nämligeninte tillräckligt utvecklad i den åldern. Han sägerockså att skolstarten egentligen bör skjutas upp tilldess barnet fyllt åtta år.Det är en av anledningarna till att vi efterlyser enannan utbildning. Lärare och förskollärare börintegrera sin verksamhet och arbeta mer intimttillsammans. Det sker på många skoloroch fungerar bra. Men där finns oftast lokalernanära varandra. Det är pedagogiken och metodikensom skall anpassas till barnet, och barnet skall inte''pressas'' in i en skola. Vi är alltså definitivtmotståndare till en skolstart . Vi harockså arbetat för att höjahemspråksundervisningen.I det framlagda chockartade krispaketet leker manmed dessa allvarliga saker som brickor i ett spel,och det tycker jag är allvarligt. Det undergrävertron på politiker och tron på att de verkligen villbarnens bästa i skolan.Jag skall säga några ord om de förslag som vifortfarande yrkar bifall till. Vi anser att vi skall hatvå olika typer av statsbidrag. Det ena är enelevpeng som följer eleven, och det andra är ettgenerellt bidrag som tar hänsyn till kommunernasstruktur: antalet barn, familjestruktur,invandrartäthet, antalet barn medhemspråksundervisning, åldersstruktur,glesbygdskaraktär osv.