prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — Många avde brev som jag har fått har på ett bra sätt visat attden här utbildningen är väl fungerande för en deloch i vissa fall också det enda alternativet,exempelvis för sådana som har arbetstider som göratt de inte kan delta i en utbildning på regelbundnatider.Då det sedan gäller samverkan mellan olikautbildningsanordnare tycker vi attutskottsmajoriteten varit litet väl passiv. Man harnöjt sig med att uttala att ''samverkan mellan olikautbildningsanordnare, utbildningsformer ochmellan olika kommer och landstingskommuner böreftersträvas för att förbättra tillgängligheten iutbildningen och öka kvaliteten i den. Det ärangeläget att en samordning av resurserna sker. ''Vi moderater anser att man i det här fallet skall gåett steg längre, eftersom det i många fall ärvattentäta skott mellan de olikautbildningsanordnarna påvuxenutbildningsområdet. Det borde finnas storamöjligheter att utnyttja resurserna effektivare.Man kan samordna vissa utbildningar och därmedskapa utrymme för ett ökat antal utbildningsplatsereller nya utbildningar. För att kunna genomföradetta är det nödvändigt att vi ser övergränsdragningen, rollfördelningen ochmöjligheterna till samordning mellan de olikaanordnarna av vuxenutbildning. Detta är särskiltviktigt när vi ser att en allt större delav våra ungdomar blir arbetslösa. Många av deungdomar som är arbetslösa skulle med en bättreutbildning bli mera attraktiva på arbetsmarknaden.Herr talman! Jag vill avsluta med att någotkommentera reservation 19 som handlar om rätt tillledighet för grundläggande svenskundervisning förinvandrare och semesterlön under en sådanledighet.Förra året fick vi en skrivelse från . Då behandlade vi iutskottet proposition 27 om reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare. Därpåpekade på detorimliga att när man anställt invandrare som ärberättigade till svenskundervisning fick man ocksåbetala semesterersättning för dessa. Det visade sigatt det var svårt att få ut invandrare i arbetslivetinnan de fått svenskundervisning. Vi frånriksdagens sida har tyckt att det är mycket viktigtatt man kan kombinera utbildning och arbete.Nåväl, man sade från attärendet skulle skickas vidare till den utredning omsemesterlagen som skulle tillsättas. Det är med viss förvåning mantar del av att denna utredning tillsattes först ifebruari och skall komma med ettdelbetänkande först . Vad som kommer atthända med semesterersättningen för dem som harrätt till SFI vet vi inte. Vi moderater har i alla fallreserverat oss och tycker att vi bör kunna bryta uppden här delen och fatta ett beslut nu om att man inteskall behöva betala semesterersättning i sådanafall. Därför, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation 19.Anf. 62 () replik:Herr talman! Om hade besvärat sig medatt läsa utskottets betänkande, skulle han intebehöva ställa onödiga frågor i kammaren. Det stårklart i hemställan under mom. 3: '' -- -- -- vadutskottet anfört om ett tillskott av 330 milj.kr. tillanslaget Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet fr.o.m. budgetåret1992/93''.Det är det sektorsbidrag till skolan som statenbetalar.Anf. 63 () replik:Herr talman! har alldeles rätt i attdessa 330 milj. avser sektorsbidrag. Men man talarinte om hur det skall finansieras. Det är därför jagställde frågan. Hade lyssnat på vadjag sade, hade han också hört hur jag ställde frågan.Jag har hört i en intervju med skolminister att han har sagt att det är kommunerna somkommer att få betala. Det är möjligt att LarzJohansson sitter inne med uppgifter som vi intekänner till. Det är bra då om han talar om att detinte är kommunerna som skall få betala. Det voreintressant att få upplysning om varifrån dessa 330milj. 64 () replik:Herr talman! Sektorsbidraget till skolanfinansieras via statsbudgeten.Anf. 65 ():Herr talman! Som är det ont om tidhär i kammaren, så jag lägger mitt manuskript åtsidan.Jag har begärt ordet för att uttrycka min glädje överatt religionsämnet har garanterats ett visst timantalpå alla linjer. Jag gör mig som tolk för många här ilandet som känner glädje över detta.Som ordförande har jagtidigare arbetat för att religionsämnet skall finnas iskolan. Det är viktigt med den kunskapen. Vi anseratt det har gått bra med timantal och läroplan, mendet har varit besvärligare i framför allt grundskolanmed lärarnas hantering av ämnet.Vi anser att det är viktigt med kunskap i religion föratt man skall kunna förstå omvärlden, inte baraSverige utan även världen i övrigt. Jag behöver baranämna , och andraoroshärdar där religionen spelar en roll.Det är viktigt med kunskap, för annars kan manmissförstå det som händer. Det är också viktigt medkunskap för att motverka fördomar och för attförstå vad som händer i världen.Nu gäller det att fylla dessa timmar med ett brainnehåll. Det är vad som återstår och vad som ärviktigast.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall tillhemställan i utbildningsutskottets betänkande nr16.Herr talman! Eftersom detta säkert är mitt sistaanförande i denna riksdag vill jag tacka för mig ochför att jag, som alla andra här i , ha fåttanvända landets främsta talarstol, inte bara denfrämsta utan också den viktigaste talarstolen. Tack,herr talman.(Applåder.)Anf. 66 ():Herr talman! Statsrådet har behagatavvika från plenisalen. Jag vill ändå säga någrasaker, som bara kan tas till protokollet.Jag är tyvärr inte förvånad, men jag är ganskaupprörd över statsrådet sätt att uttryckasig och hans argumentationskonst -- om man nuskall kalla det för konst -- i denna kammare. Jag blirspeciellt upprörd när han i en slutreplik kommermed tillvitelser till motståndare som inte har någonchans att gå i svaromål. Det är sådant som alstrarförakt för politiken. har inte haftnågon stor dag i dag.När det gäller själva sakfrågan har vi moderater ochfolkpartister talat om den uniformitetsom präglar det förslag som har lagts fram. Varförjust en treårig utbildning? Det kanske behövs entvå-, tre-, fyra- eller femårig utbildning i de olikasammanhangen.Jag hinner inte breda ut mig , men något skulleha sagts om förkunskapskraven. Vilkaförkunskapskrav har högskolan och universitetenrätt att ställa ? Vi vet inte i vilkenutsträckning man kan leva upp till de krav som ärnödvändiga för att vi skall kunna hävda oss särskilti den internationella konkurrensen.Till sist: Ett rätt fantastiskt beslut skall nu fattas avriksdagen. Vi vet att en utredning skall se efter ivilken utsträckning som distansundervisningen kanbehöva en särskild organisation. Vi vet inte om detbehövs en särskild organisation eller inte, men ensak vet vi och det är att denna utbildning skallförläggas till . Jag undrar vilket statsrådsom har varit uppe i och lovat guld ochgröna skogar.Anf. 67 ():Herr talman! Jag tänker tala litet grand om etik.Varje harIngrid och jag avgett motionerom att det behövs enkla etiska levnadsregler ochundervisning värd namnet i etik- ochvärderingsfrågor.Vi har i tidigare motioner och i vår motion tillgymnasiepropositionen påpekat att det äroacceptabelt att ämnet religionskunskap behandlasså dåligt som det har visat sig i undersökningar.Ämnet anses svårt och lärarna säger sig ha för dåligutbildning och fortbildning. liberalernaanser att religionskunskapen skall finnas med i denobligatoriska kärnan och att kvaliteten påundervisningen måste höjas.Många har dock tolkat de förslag som vi har lagtfram som om det gällde att ökatimantalet för religionskunskap. I varje fall har våramotioner bakats ihop med de motioner som harhaft detta krav. Men våra motioner har gällt någotmer, och detta tycks en del vilja sopa under mattan.Därför vill jag ytterligare förtydliga.För mig som liberal är det viktigt att samhället styrsav etiska och moraliska levnadsregler som kanomfattas av alla oberoende av livsåskådning. Detskall vara regler som bejakar livet, värnar omindividens integritet och som är tidlösa. Sådanaregler kan bara utvecklas i en dialog på lika villkor,där ingen går in med anspråk på att besitta kunskapeller etisk medvetenhet som är förmer än denandres. Jag vill klart säga ifrån att det från min sidainte handlar om att införa någon hårdför moraliskupprustning enligt moral majority-modellen.Ända har liberaler och frisinnadekämpat sida vid sida mot politiskt och religiöstförtryck, för rätten att få utöva sin tro och för rättenatt slippa hyckla en tro. Men vi måste alla kunnaleva tillsammans och ha gemensammagrundläggande lagar och regler. Sedan måste varoch en få avgöra vilken religion eller livsåskådningman vill ha.Det svenska samhället består numera av människormed skiftande kulturell och religiös bakgrund. Dethar kommit ca 1 miljon invandrare till . svenska medborgare är ateister. Ett landsnormsystem måste bygga på alla dess invånare.Tyvärr finns det de som anser att om man inte leverefter just etik, lever man i ett lufttomt rum,ett etiskt vakuum. Så är ju inte fallet, men vi saknarenkla gemensamma etiska levnadsregler som kanfölja barnen från förskolan upp över allaskolstadier och som upprepas och fylls med innehållberoende på vilket stadium undermognadsprocessen som eleverna befinner sig i. Dethandlar t.ex. om sådana självklara regler som inte skall mörda, stjäla och föra fram falsktvittnesbörd eller falska beskyllningar. Menerfarenheter från valrörelsen och även från dagenskoldebatt pekar på att det finns behov av etiskaregler. Dessa regler kan tas ur de tio budorden ochFNs allmänna deklaration om de mänskligarättigheterna.Lärarna känner sig väldigt utlämnade. De saknarmedel, tillräckliga kunskaper ochfortbildningsmöjligheter för att kunna ta uppexistentiella och etiska frågor. Då utomståendeintressenter bakvägen har infört långsiktigaprogram på har man tagit emot demmed öppna armar. Jag kritiserar inte dem som hartagit dessa initiativ, tvärtom, men jag vill peka påhur stort behovet är. Det är också viktigt att deläromedel som behandlar så viktiga områden ärordentligt genomtänkta och inte införs bakvägen.Man kan se positivt framåt, eftersom så många nuär engagerade i skoldebatten. Allt fler vill ha bättrekvalitet på undervisningen när det gäller dettaområde. har det sagts att de etiskafrågorna tillhör ett prioriterat område inom skolan.I propositionen och i betänkandet sägs att man i denya läroplanerna skall se till att etik- ochmoralfrågorna inte faller mellan stolarna. Det sägsockså att läroplansarbetet skall samordnas utifrånen gemensam syn på de övergripande målen.I vår motion har vi också begärt en översyn avundervisningen i etik för blivande gymnasielärareoch av vilken kompetens de som skall undervisadessa lärarkandidater skall ha. Dessa och övrigafrågor borde ha blivit mer utredda innangymnasiepropositionen lades fram. måste vibegära ett nytt förslag till gymnasieskola avregeringen, där man beaktar dessa frågor, och se tillatt det blir ordentligt remissbehandlat.Herr talman! Med det anförda yrkar jag, liksomCarl-Johan , bifall till reservation 1, vilketinnebär avslag på regeringens förslag.Anf. 68 ():Herr talman! Under dessa omständigheter skall jagfrångå mitt välformulerade manuskrift och uttryckamig mycket kortfattat. Jag skall bara ta upp tvåsaker.För det första är jag mycket glad över att min m.fl.motion Ub156 har fått ett så gott mottagande avutskottet. Den handlar om utbildning enligt enspeciell modell som förekommer vidkorrespondensgymnasiet i Torsås.För det andra vill jag säga att utbildningen i Torsåsbedrivs på ett sådant sätt at den lärarleddaundervisningen sker under ett reducerat antaltimmar. Där kan detta fungera, men då finns detockså en genomtänkt metodik och en klar tankemed utbildningen och tydliga mål. Om mandäremot skär ned undervisningstiden utan attgenomföra allt det andra kan följden bara bli enkvalitetsförsämring. Och det är just detta som skeri den vanliga gymnasieskolan ommajoritetsförslaget i detta betänkande, somsocialdemokraterna, och vänsterpartietstår bakom, genomförs. Att det skulle ha blivitbetydligt större nedskärningar om hade gått igenom ograverat är isammanhanget en otillräcklig tröst.Anf. 69 ():Herr talman! De riksdagsledamöter som inte gåttsovande genom livet har observerat att jag harengagerat mig i etikdebatten. Därför reagerade jagnär jag hörde inlägg somdesavouerade Oxfordrörelsens olika krav. Jag villgärna erinra om dessa fyra absoluta krav -- absolutsanning, absolut osjälviskhet, absolut kärlen ochabsolut renhet. Dessa krav ställer jag upp för.Däremot ställer jag inte upp för Absolut Vodka.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (avslag på regeringens förslag om enförändrad gymnasieskola)Först biträddes reservation 1 av Ann-CathrineHaglund m.fl. med 94 röster mot 19 för reservation2 av s. 183 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 182röster mot 95 för reservation 1 av Ann-CathrineHaglund m.fl. 18 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 15 (arbetsplatsförlagd utbildning)Utskottets hemställan bifölls med 192 röster mot19 för reservation 4 av s. 84 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 36 (grundläggande vuxenutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot14 för reservation 8 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 75 (rätten till ledighet för grundläggandesvenskundervisning för invandrare och semesterlönunder sådan ledighet)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot136 för reservation 19 av . 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att deärenden som hann debatteras färdigt underåterstoden av dagens sammanträde skulle företastill avgörande i ett sammanhang i början avkammarens arbetsplenum den 11 juni.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.10 § Vissa frågor avseende skolväsendetFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1990/91:UbU17 Vissa frågor avseendeskolväsendet (prop. 1990/91:115).Anf. 70 ():Herr talman! I dagens serie avutskottsbetänkanden har vi nu kommit fram tillUbUs betänkande nr 17 om vissa frågor avseendeskolväsendet. Främst handlar det om vissaskollagsfrågor. Bakom propositionens rubrik döljersig bl.a. förslaget att tidigarelägga skolstarten iSverige.Min första motion i väckte jag i januari1977. Den handlade om skolstart vid ålderoch avslogs på sedvanligt sätt.Nu -- -- beslutar att så attsäga bifalla mitt förslag. Det känns märkligt att jagi detta mitt sista framträdande i denna talarstolindirekt får tala för min första motion. Jag kan barabeklaga att skolministern lägger fram förslaget omflexibel skolstart som en början till sänktskolpliktsålder som en del i ett sparpaket. Jagfinner det cyniskt. Sexåringars utveckling ärsannerligen ingen budgetfråga.Vi moderater har som är väl känt länge krävt entidigare skolstart. Motiven för det är att ge flerelever möjlighet att lära mera. Barn är isexårsåldern vetgiriga, nyfikna och villiga att lära.Det är därför naturligt att ta till vara dessamöjligheter genom att de får börja skolan ett årtidigare.Självklart måste en rad förutsättningar varauppfyllda för att en generell tidigareläggning avskolstarten skall kunna genomföras. De måste gällalågstadiets organisation, lärarutbildningen,fortbildning av nu verksamma förskollärare ochlågstadielärare och uppläggningen av förskolansskolförberedande verksamhet.Vi moderater tycker att det är viktigt att begreppetförskola avser den skolförberedande verksamhetsom skall erbjudas alla barn året före skolstarten.Genom att man har använt beteckningen förskolaför såväl barnomsorg som de skolförberedandedeltidsgrupperna har det uppstått en oklarhet omuppgifter och innehåll. Barnen behöver enpedagogisk, välstrukturerad och systematiskträning som förberedelse för skolan. Dennaförskola bör ha skolan som huvudman. Skolan skallange dess mål och innehåll.Herr talman! Barns mognad är inget entydigtbegrepp relaterat till en viss ålder. Skolan bör ha enorganisation som ger möjlighet till en individuelltavpassad studietakt. Lågstadiet bör varaårskurslöst och flexibelt. Att barn får utvecklas iegen takt och får tillräckligt med tid att öva ochbefästa färdigheter och kunskaper ger dem enstörre trygghet och självkänsla. Vi anser attskollagens 4 kap. 2 § om mål börkompletteras med en formulering om att varje elevskall ges möjlighet att utvecklas optimalt efter sinaförutsättningar. Jag yrkar därför bifall tillreservation 7.Riksdagen fattar nu beslut om en flexibel skolstartmed sänkt skolstartsålder. Vi moderater anser attriksdagen också nu bör fatta ett principbeslut omatt skolpliktsåldern skall sänkas och hos regeringenbegära att en sänkt skolpliktsålder införs vid dentidpunkt då de förutsättningar jag har talat omföreligger.Herr talman! har vi moderaterkämpat hårt för att fristående skolor skall gessamma möjligheter att bedriva undervisning somde kommunala. Vi ser det som en stor seger att ettenigt utskott nu har ställt sig bakom enlikabehandling av skolor med olika huvudmän. Viär dock kritiska till att denna likabehandling inteskall börja gälla förrän /93. Vianser i en reservation gemensam med centerpartietoch att förändringen avbidragsordningen bör gälla /92.Till detta måste kopplas en lagfäst rätt för eleveroch föräldrar att välja skola. Denna rätt skall gällabåde fristående skolor och skolor inom detoffentliga skolväsendet. När det gäller föräldrarsoch elevers val av skola är närhetsprincipensjälvfallet viktig. Men att kunna välja skola skapari sig ett engagemang hos såväl elever och föräldrarsom personal. Därigenom utvecklas ävenskolverksamheten. Bra skolor blir efterfrågade. Vianser att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag dels till lag om rätten att välja skola,dels till lag som anger att kommunerna harskyldighet att informera föräldrar och elever omden rätten.Jag har inte berört alla våra reservationer till dettabetänkande. Vi står naturligtvis fast vid dereservationer med moderata företrädare som ärfogade till detta betänkande, men jag nöjer migmed att yrka bifall till reservation nr 7.Herr talman! Jag vill slutligen tacka för mig. Jag villtacka talmännen, kammarkansliet ochkammarservice. Jag tackar också mina kamrater iutskottet att minnas från resor åt olikahåll -- men kanske framför allt för harvandet iutskottet tillsammans med vårt fantastiska kansli.Anf. 71 ():Herr talman! I detta betänkande frånutbildningsutskottet, nr 17, tas stora steg motförverkligandet av två skolpolitiska idéer som mittparti har drivit . Det gäller dels ensänkning av skolstartsåldern, dels en rättvisarebehandling av friskolorna.Detta med liberal utbildningshistoria berördesnågot i den föregående debatten. Jag tycker att detär ett intressant ämne. Liberal utbildningshistoriaär stolt, vilket det också påpekades. Om jag fårtillfälle att tala i denna kammare undernästkommande år, kommer ni att få höra det tillleda. Jag kommer då ständigt att åberopa 150-årsjubileet av folkskolans inrättande, som i höggrad drevs fram av liberala krafter iståndsriksdagen. Ett ställningstagande frånskolministern som jag odelat gillar är avsättandetav 2 milj.kr. för celebrerandet av detta jubileum.I den förra debatten sade , i polemikmot moderata samlingspartiet, som jag uppfattadedet, att högern var emot det beslut som fattades omen förlängning av folkskolan från 6 till . Jagdeltog inte i den debatten, så jag hade tid att gå ochkontrollera ett och annat i handbiblioteket. Det varsom jag trodde, att bondeförbundet motsatte sigdetta beslut när det fattades . i höll ett anförande i andrakammaren, där han avslutade med att yrka avslagpå detta, huvudsakligen av ekonomiska skäl. del av de bondeförbundare som var närvarandei kammaren, herrar , iKullenbergstorp, i Rubbestad osv.,instämde i detta avslagsyrkande.Jag hade också tid att fördjupa mig i en fråga somvar livligt diskuterad i ett något kortare historisktperspektiv, nämligen huruvida våraställningstaganden skilde sig från våraställningstaganden när det gällde enförbättrad yrkesutbildning. Efter att ha läst bådepartimotionen och kommittémotionenmed anledning av den s.k. ÖGY-propositionen kanjag dock konstatera att våra ställningstagandenöverensstämde nästan ordagrant.För att återgå till det nu aktuella betänkandet kandet naturligtvis sägas att de båda skolpolitiskafrågor som jag framför allt tänker uppehålla mig vidkanske inte har riktigt samma dignitet som t.ex.införandet av folkskolan, men det handlar trots alltom två ganska viktiga saker. Det faktum att jag nutalar för reservanterna och kommer att yrka bifalltill ett par reservationer bör inte undanskymma detförhållandet att liberalerna tillhör denmajoritet i utskottet som, med några betydelsefullakommentarer, säger ja till regeringens förslag omflexibel skolstart och det enhälliga utskott som nuföreslår ett nytt och rättvist system för skattestödettill fristående skolor på grundskolenivå.Man kan naturligtvis med de utgångspunkter somBirgitta Rydle nämnde när det gäller skolstart försexåringar ställa frågan hur viktig denna frågaegentligen är. Vi vet nämligen att nästan allasexåringar antingen har daghemsplats eller går ideltidsförskola. Verksamheten för dessa barn harpå många håll en skolförberedande karaktär, ochdet förekommer även basfärdighetsträning.Mot denna bakgrund hävdar några att förändringenegentligen inte är så dramatisk. Många som har dengrundsynen för resonemanget vidare och menar attförläggningen till skolan av den här verksamhetenegentligen bara är ett sätt att spara pengar. Jaganser att förändringen att sänka den ålder dåbarnen börjar skolan är ganska viktig. Jag tror trotsallt att den mer organiserade pedagogiskaverksamhet som bedrivs i skolan föredras av deflesta av både sexåringarna och deras föräldrar.Min ganska entydiga erfarenhet är att det finns enönskan hos väldigt många barn i den åldern ochderas familjer att de skall få börja i den så att sägariktiga skolan.I ett avseende håller jag ändå med kritikerna: omman byter skylt på en deltidsförskola medsexåringar och kallar den för skola i stället, ochdärmed anser att barnen går i första klass, vilketbetyder att de bara har kvar i ,har man i praktiken tagit ifrån dem ett årsgrundläggande utbildning. Resonemanget är någothårdraget, eftersom jag i och för sig anser att detär en skillnad mellan verkamheten i deltidsförskolaoch i första klass på lågstadiet, men skillnaden ärinte så stor att det här resonemanget inte är giltigt.Vi anser att det naturliga är att förlängagrundskolan i samband med ett beslut om sänkningav skolstartsåldern. Kunskapsstoffet är så stort attett tionde grundskoleår är starkt motiverat. Enligtvår mening är det också bättre att 15--16-åringarnaliksom nu är i än att de är igymnasieskolan.Olägenheterna med en nioårig skolplikt när deflesta börjar skolan blir särskilttydliga för den grupp som väljer att inte omedelbartgå vidare till gymnasiet. De ungdomarna skulle dålämna nian och börja söka arbete när de är 14--15år gamla, vilket naturligtvis i många fall skulle varaförenat med stora problem.Om jag får återknyta till denföregående diskussionen vill jag säga att det är ettstarkt argument för förlängningen av 40 000ungdomars gymnasiestudier att de behöver mer avallmänna kunskaper. Vi och många andra, bl.a.skolöverstyrelsen när den lade fram sittgymnasieförslag, har framhållit att det är viktigtmed en skillnad mellan ochgymnasieskolan. Vi tycker oss hålla fast vi dengrundprincipen att uppgift är att gealla en bred medborgerlig bildning, som de behöversenare i livet. Eftersom vi tycker att grundskolanskall vara tioårig är det inte ett särskilt poängfylltargument mot oss att vi skulle känna mindre för attungdomen behöver bättre kunskaper i s.k.allmänna ämnen.Vi hade naturligtvis kunnat sätta förlängningen som ett villkor för att stödja de tankar somskolminister för fram i sin proposition. Vimenar dock att man har på sig för attfatta detta beslut, som vi anser vara absolutnödvändigt. De sexåringar som börjar i skolankommer inte att befinna sig i nionde klassen förränframåt .