prot · GF0939 · 1991-12-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:39Torsdagen den 5 decemberKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 november.2 § Svar på interpellation 1991/92:19 ommiljövänligare kollektivtrafiksystemAnf. 1 Kommunikationsminister ():har frågat mig om jag avser attvidta ytterligare åtgärder för att påskyndaövergången till mer miljövänligakollektivtrafiksystem i de större kommunerna och,i så fall, på vad sätt sådana åtgärder kan påverkasatsningen på spårvagnar i Norrköping.Jag vill till att börja med slå fast att för regeringenär miljöfrågorna ett högt prioriterat område. Blandde allra viktigaste välfärdsfrågorna som regeringenstår inför är att skydda och förbättra miljön. Dettaär en framtidsutmaning i allas intresse.I enlighet med vad som anges i regeringens nyligenframlagda proposition om inriktningen av denekonomiska politiken vill jag framhålla att man intekan bortse från behovet av tillväxt för att skapa enbättre miljö. Med en dålig ekonomisk utvecklinghotas däremot viktiga miljömål.Särskilt i de större tätorterna är miljösituationenbekymmersam även om en hel del redan har gjortsi syfte att begränsa skadorna på hälsa och miljö.Sverige har länge haft för unikt hårdaavgaskrav för bensindrivna bilar.Även kollektivtrafiken utvecklas allt mer imiljövänlig riktning.Transportforskningsberedningen (TFB) bedömerutvecklandet av miljövänliga fordon förkollektivtrafiken så viktigt att ett särskilt programtagits fram för just detta område. Tonvikten liggerpå test av alternativa drivmedel och motorer förfrämst bussar, men även för distributionsfordon.TFB disponerar också medel för utveckling avmiljövänlig och energisnål spårbunden trafik.Genom energipolitiska beslut i junidisponerar TFB också ett anslag på 30 milj.kr. perår för stöd till utvecklings- ochdemonstrationsprojekt rörande användning avmotoralkoholer.När det gäller spårvägstrafiken i har igällande plan för investeringar ilänstrafikanläggningar tagits upp ett statsbidrag på40,5 milj.kr. med beräknad medelstilldelning frånår 1993. Efter ansökan från kommunen harlänsstyrelsen i godkänt att entidigareläggning av utbyggnaden får ske genomkommunal förskottering av medel. Det är alltsåupp till kommunen själv att påbörja byggandet avspåranläggningen.Även när det gäller statsbidrag till rullande materielfinns en ordning med ett decentraliseratbeslutsfattande. I planen för överinvesteringar i har Norrköpingskommun tilldelats . för spårvägstrafiken.Med hänsyn till att den sammanlagda medelsramenför länet är 3 milj.kr. för året är det inte någon litenandel som anslagits till , somenligt planen också tilldelats statliga medel för bytetill miljömotorer i sammanlagt 15 bussar. För år1993 är den beräknade medelstilldelningen 2,7milj.kr. av en länsram på sammanlagt 4 milj.kr.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Innan jag går in på svaret skulle jag viljapåminna om två viktiga skäl till att jag författatdenna interpellation, som alltså handlar om attpåskynda förnyelsen av kollektivtrafiken, framförallt i de större städerna.Enligt min mening finns det främst två saker somgör att det här är viktigt just nu.Det första är att vi vet att behovet avinfrastruktursatsningar är stort -- vägar ochjärnvägar behöver rustas upp. Men det finns skälatt särskilt prioritera investeringarna i de störrestäderna, för det är där som vinsten för miljön ärallra störst. Luften i våra större städer är ett mycketallvarligt miljöproblem, som ministern ocksånämnde i sitt svar.Det andra som gör att jag tycker att det finns skälatt särskilt prioritera den här typen av satsningar äratt det nu tyvärr finns -- trots att alla politiskapartier i denna församling är, såvitt jag förstår,rörande överens om att vi i nuvarandekonjunkturläge skall satsa på en upprustning avvägar och järnvägar -- allvarliga signaler om att debeslut som fattats inte kommer att få någon effekt.Det tar tid att planera och projektera den här typenav investeringar. Det finns tyvärr signaler som tyderpå att det antal jobb som man har räknat med nästaår inte kommer att bli verklighet.Det är alltså enligt min mening det andra skälet tillatt sådana här investeringar är särskiltbetydelsefulla just . Här handlar det i flera fallom att om beslut fattas , ger det omedelbarteffekt. Man kan sätta spaden i jorden i morgon.Jag har använt mera som ett exempel imin interpellation, det är ett bra exempel. INorrköping är verkligheten den att om manbeslutar att bygga ut spårvägen, innebär det att etticke föraktfullt antal jobb kommer att skapas iNorrköping . Planerna är klara, allaförberedelser är gjorda, det är bara att sätta spadeni jorden.Jag vet att situationen i många andra störrekommuner är precis motsvarande, även om det därkan handla om andra typer av investeringar. Mengemensamt är att kommunerna redan har gjort allaförberedelser.Dessa är de två skälen till att jag tycker att den härinterpellationen är viktig och att det är viktigt attjust nu satsa på förnyelsen av kollektivtrafiken i destörre städerna.Vad får jag då för svar? Ja, jag vet egentligen intevad jag skall säga. Det är artiga formuleringar,vällovliga uttalanden om att det är riktigt. Men omjag får vara litet elak skulle jag kunna sammanfattaministerns svar ungefär så här -- trots att svaret ärlångt går det att göra en snabb sammanfattning:Allt som behöver göras är redan gjort. Somsocialdemokrat borde jag vara stolt, nöjd ochbelåten över att de beslut som tidigare regeringarfattat egentligen är tillräckliga, det behövs intenågot ytterligare just . Svaret blir då: Nej, detbehöver inte vidtas några ytterligare åtgärder föratt stimulera den här typen av satsningar.Det besked som jag får med mig hem tillNorrköping är detsamma. Svaret är alltså nej.Ministern planerar inga ytterligare åtgärder för attunderlätta en utbyggnad av spårvägen iNorrköping.En del har dock hänt som gör att jag, trots att detsom här sagts skulle kunna ses som en direkthyllning av den förra regeringen, inte kan varariktigt nöjd.Bevisligen finns det väldigt många, bl.a.Norrköpings kommun, som har att fatta konkretabeslut om investeringar i detta sammanhang mensom inte gör det. Av olika skäl anser man attresurserna inte räcker. Vidare menar man attregelverket är så beskaffat att det inte är möjligt attkomma i gång. Dessutom, och det är vi ju allamedvetna om, har det blivit ännu merabekymmersamt på arbetsmarknaden.Arbetslösheten stiger. I morse hörde jag att antaletarbetslösa i nu har passerat siffran2 500. Det understryker ytterligare hur viktigt detär att snabbt komma i gång med erforderligaåtgärder.Därför gör jag ett försök till. Jag ställer alltsåsamma fråga igen: Kan inte ministern, när han harhaft möjlighet att ordentligt fundera över det här,tänka sig att ta initiativ till att förändra regelverket,för att underlätta arbetet med den här typen avsatsningar, prioritera resurserna till dessasatsningar och överväga möjligheterna tillytterligare resurser? Det gäller ju att kunna gå frånvackra ord till handling i den här viktiga frågan.Anf. 3 Kommunikationsminister ():Fru talman! Att det ekonomiska läget är allvarligthar vi alla fått erfara just denna dag. Det är bristenpå ekonomiska resurser som utgör den kritiskamassan i det här sammanhanget, alltså inte viljanatt satsa på kollektivtrafiken.Jag tycker ändå, , att de artigaformuleringarna är på sin plats. Jag har vid fleratillfällen upprepat att min företrädare har gjort en, om nu det uttrycket tillåts,banbrytande insats på det här området när detgäller att förändra trafikpolitiken och att få enomläggning, så att det blir en meramarknadsinriktad och avreglerad verksamhet.Detta understryker jag gärna en gång till.Men just som representant för Norrköpingskommun tycker jag att haranledning att känna sig nöjd. har juverkligen fått en hyfsad tilldelning när det gällerstatsbidrag för byggandet av självaspåranläggningen. Man har nämligen fått avinvesteringskostnaden, som uppgår till 81miljoner -- dvs. 40,5 milj.kr.Vad sedan gäller möjligheterna att få statligt stödfrån anslaget till investeringar i trafikensinfrastruktur vill jag framhålla att det anslagetendast får användas till investeringar i fastaanläggningar. Anslaget får alltså inte användas tillinvesteringar i rullande materiel. Det är denbegränsning som gäller här.Norrköpings möjligheter att få ytterligare bidragtill själva spårutbyggnaden får naturligtvis bedömasmot bakgrund av dels hur mycket medel som redanhar beviljats, dels hur ansökan står sig i konkurrensmed andra objekt. Regeringen har trots allt intebara utan också flera andrakommuner att ta hänsyn till. Det gäller ju attförsöka få optimal effekt vid fördelningen avmedel.Enligt beslut skall medlen främstanvändas för att möjliggöra en kraftsamling tillförmån för större sammanhållna projekt somgagnar både tillväxten och miljön. I detsammanhanget instämmer jag gärna i det som LarsStjernkvist sade. Den allra bästa miljöeffektenuppnås nämligen, till skillnad från vad många tror,just vid satsningar i storstäderna. Det gäller då intebara den spårbundna trafiken utan faktiskt ävenvägsatsningar i anslutning till storstäderna.Kringfartsleder har exempelvis en mycket gynnsaminverkan på miljön.Frågor av det här slaget har vi i regeringen helatiden för ögonen. Vi arbetar med olika projekt föratt ytterligare effektivisera användningen av destatliga medlen i syfte att åstadkomma en bättretrafikmiljö, en bättre tillväxt och en förbättradmiljö över huvud taget.Anf. 4 ():Fru talman! Anledningen till att jag går in i den härinterpellationsdebatten är attkommunikationsministern i sitt svar tar upp justmiljöproblemen i storstäderna. Jag har sammauppfattning som kommunikationsministern, dvs.att läget är bekymmersamt och att det ärnödvändigt att vidta en hel del åtgärder.Gemensamt för läget nu och läget tidigare är, somkommunikationsministern säger, att det är ont ompengar. Men även om vi är överens om att det kanvara svårt att få fram tillräckligt med nya pengar,borde nog en översyn göras beträffande denbyråkrati som jag påstår finns här och som till stordel kom till under den förra regeringen. Jag tänkerpå och Adelsohnpaketet. Detfinns nämligen pengar avsatta för just det somkommunikationsministern här nämner, dvs. försatsningar i storstadsområdena. Att vi äruppbundna beror på en olycklig formulering.Ingenting är klart i vare sig eller iGöteborg förrän allt är klart. är detoklart t.ex. i hur frågan omkringgående vägförbindelser skall lösas.I dag talas det i media t.ex. om att stora riskerföreligger för att det inte blir några satsningar påkollektivtrafiken i om man inteser till att pengar snabbt kommer fram.Jag vill utnyttja detta tillfälle till att vädja tillkommunikationsministern om att han gör allt somgöras kan för att det , uttryckt pågöteborgarnas vis, skall vara möjligt att få det häratt gå på rätt spår. Frågan får inte dras i långbänk.Anf. 5 ():Fru talman! Efter att ha lyssnat påkommunikationsministern börjar jag ana, och dethär har jag i och för sig haft misstankarom, hur det fungerar när det gällerarbetsfördelningen inom den nuvaranderegeringen. Uppenbarligen är det kds och ,det senare partiet representerades här av RuneThorén, som svarar för pratandet och skrivandet.Och det låter inte så galet när man berättar omsatsningar som skall göras här. Det sägs att det ochdet är viktigt, att vi skall värna det och det, att viskall utveckla osv. Om orden är vi helt överens. Jagtror precis som kommunikationsministern attsatsningar av nämnda typ är oerhört viktiga.Särskilt viktiga är de just , inte minst därför kan använda infrastruktursatsningarna -- alltsåsatsningar på bättre vägar och järnvägar samt enbättre kollektivtrafik -- som en hävstång för att göradet möjligt att komma bort från de bekymmer somfinns beträffande ekonomin och arbetsmarknaden.Men vackra formuleringar innebär inte att någonenda spårvagn ordnas i . Med enbartvackra ord blir inte en enda väg ombyggd.Problemet är, som jag säger i mitt första inlägg, attmycket talar för att satsningen på infrastrukturen,om vilken vi i ord är överens, kommer att försenasoch förhalas. Det är det som är allvarligt här. Varförkan man då inte tydligt markera att det måste blifart på den typ av investeringar som snabbt,, kan ge effekt?Tydligen är det så, att kds i regeringsställning talarvackert. Men i praktiken, när det krävs handling, ärdet andra krafter, nämligen , som styr.Formuleringen om att det är bristen på ekonomiskaresurser som är problemet tycker jag är ganskaavslöjande. Därmed stryker man liksom ett röttstreck över alla de vackra orden.Jag vet att nuvarande kommunledningför sedan besökte kommunikationsministernoch att man då påtalade de bekymmer som finns iNorrköping. I och för sig delar jag uppfattningenatt just vi i har fått en ganska generösbehandling från statsmakternas sida. Vi har fått etthyfsat tillskott för att det skall bli möjligt att göraen utbyggnad hos oss. Det i sig är ett ja. Det sägertyvärr inte den nuvarande ledningen i Norrköpingskommun, utan man önskar ytterligare statsbidrag.Dessutom kom man hem till rusig avglädje och berättade för oss andra att den nyekommunikationsministern hade talat vackert ochmarkerat betydelsen av den här typen avsatsningar. Det kommer mera pengar, så var lugna!Det var vad man sade till oss i oppositionen. Detär tydligt att jag får åka hem till medbeskedet: Tyvärr, det har blivit ett missförstånd.Det blir inga nya pengar, och det blir ingaförändringar som underlättar utbyggnaden avspårvägen eller andra satsningar av den här typenpå andra ställen.Anf. 6 Kommunikationsminister ():Fru talman! säger även mycketförståndiga saker. Det är bara det, , attregeringens uppgift är att försöka få till stånd enhelhet. Att plocka russin ur kakan även iinfrastrukturella sammanhang och få ett resultatdär helheten blir lidande tror jag inte att vare sigRune eller jag, eller över huvud tagetnågon, egentligen har intresse av. Därför skall vi,som sade, påskynda processen. Jagtror ändå att det är mycket viktigt att vi sertrafiksituationen i som ensammanhållen helhet.Lars drog in partipolitiken, och visstkan vi göra så. Han sade att jag får det till att låtasom om det bara handlade om ord. Det skulle alltsåvara något slags verbal välvilja. Faktum kvarstår att50 % av investeringskostnaden i Norrköpingskommun täcks av statsbidragen. Att reducera dethela till något slags verbal aktivitet tycker jag ändåär något övermaga.Lars sade i en mycket väl valdformulering att de vackra formuleringarna strykerliksom över med ett rött streck. Sanningen är ju attden mycket långvariga socialdemokratiska regimeni har lämnat efter sig en ekonomi sominnebär att måste låna 1milj.kr. Jag tycker att man måste riktasig åt rätt håll när man kritiserar. Jag har stått häroch berömt den socialdemokratiska trafikpolitikenoch talat om vad som har satsats. Dessutom taladejag om att vi studerar nyamöjligheter att stödja den kollektiva trafiken ochinfrastruktursatsningarna i det nuvarande läget. Jagtycker att man kan tillägga att vi har tidigarelagtolika typer av infrastrukturella investeringar på 1,5miljarder kronor. Dessutom hararbetsmarknadsstyrelsen ocharbetsmarknadsdepartementet fått över 2,5miljarder kronor för olika satsningar. Hur detkommer att falla ut i kan jaginte, fru talman, svara på just , men jag tyckerändå att det är litet övermaga att betecknaregeringens aktivitet på det här området somenbart verbal.Anf. 7 ():Fru talman! Jag tror att och jag äröverens om att det är viktigt att Göteborgsregionenfår pengar, men vi är också överens om att man intefår sätta sig på demokratin. Det tar nämligen sin tidatt få fram lösningen beträffande självakringfartsleden i . Det måste fåta sin tid.När det däremot gäller kollektivprojekten, både iGöteborgsregionen och inne i , ärdet färdigplanerat och klart att sättas i gångomedelbart. Det skulle naturligtvis, som detframhölls i svar, underlätta beträffandemiljöproblemen och kollektivtrafiken i ,om man fick pengarna. Därför hoppas jag attkommunikationsministern på något sätt kanmedverka till att pengarna släpps, gärna med någonföreskrift om att de andra lösningarna i stort settblir som det är tänkt.Sedan vill jag, fru talman, säga att det är litetmagstarkt att höra en socialdemokrat tala om detdär röda strecket. Jag tror att det röda strecket i såfall finns kvar från den förra perioden. Man märktei tidigare debatter över huvud taget inte någonvälvillighet i denna kammare när det gälldekollektivtrafiksatsningar, men det är skönt att detgår att ändra sig.Anf. 8 ():Fru talman! Min redogörelse var inte någonelakhet, utan jag konstaterade att närkommunledningen i för sedanbesökte kommunikationsministern fick den detbestämda intrycket att det faktiskt var aktuellt medytterligare satsningar. Detta har förvandlats tillatt man nu skall studera möjligheten att stödjakollektivtrafiksatsningar i framtiden.Jag förstår att jag får nöja mig med detta den härgången, men jag hoppas att man studerar snabbt.Som jag har påpekat kan man uppnå omedelbaraeffekter bara det blir en investering. Verklighetenär den, att om inte regeringen försöker utövapositiva påtryckningar, kommer det inte att blinågon investering i . Det vorebeklagligt med tanke på miljön i liksomockså av arbetsmarknadsskäl. Jag vet attsituationen är likartad i många andra kommuner.I och för sig är det litet märkligt att i parlamentet fåhöra kommentaren att man inte skall dra inpartipolitik. Det är kanske oundvikligt att man gördet i en sådan här politisk församling. Jag har intekritiserat andemeningen i politiken. I mitt förstainlägg betonade jag att vi är överens beträffandesynen på infrastruktursatsningar, i ord. Dessutomhar regeringen avsatt pengar. Jag kritiserar att mannu när situationen har förvärrats påarbetsmarknaden inte förmår att spänna musklernaytterligare. För att än en gång dra in partipolitik:Om kommunikationsministern vill ha tips på hurman fortsätter att gå från ord till ytterligare praktiskhandling, kan han studera socialdemokraternasgruppmotion om den ekonomiska politiken, där viräknar med mera pengar för sådana här satsningar.Är han mycket läsintresserad och har tid, kan handessutom studera den motion somsocialdemokraterna i har lagt fram.Där ger vi exempel på ett antal viktigainfrastruktursatsningar, som kan komma i gångomedelbart. Redan nu kan jag avslöja att det imotionen finns med förslag om en förbättring avkollektivtrafiken i , t.ex. flerspårvagnar.Återigen: Tack för svaret! Jag hoppas som sagt attstudierna av möjligheterna snart kommer attresultera i praktisk handling.Anf. 9 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag vill bara säga till att vii dagarna har fått in ansökan frånGöteborgsområdet, vilken i huvudsak ligger inomramen för överenskommelsen. Då skall detnaturligtvis prövas. Bl.a. handlar det om enjärnvägsstation under . Vidare rör det sigom motprestationer från kommunens sida, bl.a.innebärande att skall ta fram ungefär 500milj.kr. i kommunala medel. Ni skall införabilavgifter, osv. Det är denna helhet som vitillsammans måste komma fram till.Lars gav mig tips om att studera olikamaterial som det socialdemokratiska partiet hargett ut vid olika tillfällen. Det finns också, LarsStjernkvist, en annan möjlighet, nämligen attstudera den ekonomiska verkligheten som den serut efter det att den tredje vägens ekonomiskapolitik har fått verka ett tag.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1991/92:24 omBromma flygplatsAnf. 10 Kommunikationsminister ():Fru talman! har ställt tre frågor tillmig rörande flygplats.Den första frågan gäller om jag delarfrågeställarens uppfattning att Brommatrafikeninte kan föras över till och att Brommadärför är av riksintresse och behövs för attflygtrafiken skall fungera.Vidare frågar om jag är beredd atttillsätta en snabbutredning för att utforma enbolagsbildning av . Slutligen ställs fråganom jag, i det fall inte förnyas, ärberedd att se över hur stor den ersättning bör varasom staten skall avkräva förmarkvärdesförlusten.Beträffande frågan om betydelse är detoomtvistligt att det behövs två flyplatser förflygtrafikens behov i . Dennasyn delas, som frågeställaren också påpekat, bl.a.av luftfartsverket. Eftersom det för närvarandesaknas alternativ till innebär detta attdenna flygplats är viktig som ettkomplement till Arlanda.Beträffande en eventuell bolagsbildning avBromma flygplats resp. ersättning förmarkvärdesförluster är det frågor som jag inte ärberedd att ta ställning till . Avgörande förBrommafrågans vidare behandling är stadensinställning. Om det finns ett positivt intresse frånStockholms stads sida att fortsätta flygtrafiken påBromma är jag också beredd att diskutera frågan.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret, men jag måste medge att jag är litetbesviken. Svaret säger inte så mycket.Stockholmspolitikerna behöver nog, vilket jag troratt även kommunikationsministern anser, ettministerord på vägen. Men det här blir man inte såmycket klokare av. Stockholmavvaktar och passar. Och även ministern passar.I svaret sägs det visserligen att det är oomtvistligtatt det behövs två flyplatser i Stockholmsområdetoch att det saknas alternativ tillBromma. Svaret tyder emellertid på att någotalternativ skulle vara påtänkt, men vilket?Läget är följande: När tredje rullbana blirfärdig omkring 1997 tillkommer ytterligare 50 %trafikkapacitet, dock inte . Just nu är det ensvacka i luftfartens utveckling som sammanhängermed konjunkturerna. Men luftfartsverket räknarmed en fortsatt uppgång, särskilt i inrikestrafiken.Småflyget är redan nu ett hinder på . Någotöverförande av flyg från till ärdärför inte att tänka på, utan den typ av trafik somBromma har bör i stället separeras helt från dentyngre. Det är en viktig luftfartsfråga somkommunikationsministern också har ansvar för.Det går inte tidsmässigt att få fram någonytterligare trafikflygplats före avtalstidens utgång1996. Exempelvis står ju den tredje banan intefärdig . Dessutom har enalldeles speciell trafik.Det går inte heller av politiska skäl att få framytterligare en flygplats. Aktionsgruppen mot flygpå har genomfört en enkätundersökningbland riksdagspartierna strax före valet om derasinställning till en flygplats söder om staden resp. tillBromma. Det framgick klart genomtidningsartiklar som man hade skickat med att maninsåg att om inte blev kvar så återuppstodhotet om en flygplats söder om , vilketman var så starkt emot.I förra valrörelsen lyckades detta parti kapa hemåtta fullmäktigemandat och stoppade därmedplanerna på en flygplats. Partiet gick inte ut i åretsvalrörelse. Man ansåg missionen uppfylld men harsagt att om det behövs återkommer man. Ochdetta, kommunikationsministern, är en realitet.Bromma har inte bara affärsflyg, tidningsflyg,ambulansflyg och skolflyg. Man har också visstreguljärflyg och kunde ta ytterligare, vilket skullebetyda mycket för linjer som beflygs med lättareflyg, t.ex. uppåt eller till , och förflygplatsens ekonomi.Det är ont om s.k. slottider på , och detfinns möjlighet att inrymma bättre och attraktivaretider för starter och landningar på Bromma.Att man från näringslivshåll är oerhört angelägenom möjligheten att trafikera med flygbevisas av att nio näringslivsorganisationer, med ettotal företag bakom var och en av organisationerna,har sagt sig vilja ha kvar och dessutom taett ekonomiskt ansvar för flygplatsen.Det är ju näringslivet vi lever på, . Ochför en stressad företagsledare, som inte harmöjlighet att passa glesa avgångstider på ,betyder det mycket att ha möjlighet att medaffärsflyg trafikera , och det betydermycket även för Sverige.Brommas existens och förbättring som flygplatsbetyder tillväxt för landet och har positivaregionalpolitiska effekter.