prot · GE09119 · 1991-05-27 00:00:00 — Alla eller ingen harju rätt.Så invecklat har samhället blivit, så grundat påkonkurrens och ekonomisk , att vi aldrigkan hitta svar på de svåra frågorna, de svar somförverkligade kan stödja de grundläggandevillkoren för alla människor, för natur och framtid.Egentligen är det mycket roligare och viktigare atthandla i stället för att tala. Jag skall under resten avmitt liv försöka göra det.Jag vill inte påstå att det är fel att tala. Det måste tillöverläggningar för att komma så nära samhälleligasanningar som möjligt, men jag gläder mig åt attkunna ägna mig åt enklare sammanhang, där det ärlättare att avgöra om ens handlingar för framåt ellerbakåt.Nu till det svåra ärendet.I propositionen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft föreslås en ny lag, vari detprincipiella förbudet att bedriva arbetsförmedling iförvärvssyfte bibehålls. För s.k. head-huntersförelås lättnader. De kan efter tillstånd av AMSägna sig åt sin verksamhet utan att klassas somlagbrytare. Likaså bryts verksamheter som gälleruthyrning av arbetskraft ur begreppetarbetsförmedling och legaliseras -- nota bene medvissa inskränkningar för att skydda arbetstagarnafrån att hamna i svårigheter. Vissa ändringar i MBLförelås för att stärka fackens inflytande i dessafrågor.Utskottet stödjer propositionen men föreslår attmöjligheter för ett företag att anlita uthyrdarbetskraft skall begränsas ytterligare. Företagetkan hyra enbart extra arbetskraft. Detta är en viktiginskränkning jämfört med propositionens förslag,en inskränkning som verkligen förändrar innehålleti den proposition som vi ursprungligen hade att taställning till.För att propositionen skall kunna avslås har deborgerliga och vänstern ingått en ohelig allians.Moderaterna, och yrkar avslagpå propositionen i dess helhet och lägger i motionerfram förslag om en betydligt friarearbetsförmedling och ett uppbrutet monopol,medan vänstern vill att propositionen skall avslåsför att den enligt deras mening har lossat för mycketpå den samhälleliga kontrollen. Vänstern ser i deföreslagna lättnaderna en fara för att den svenskaarbetsrättsliga modellen för medinflytande kankomma att luckras upp allteftersom uthyrning avarbetskraft blir vanligt förekommande påarbetsmarknaden.Eftersom vi i ansåg att propositionensförslag var ett steg på vägen mot en friarearbetsförmedling, hade vi tänkt stödja den, menmed tanke på all den kritik som propositionen harfått, också från socialdemokrater, anser vi att det ärbättre att i första hand begära återremiss, så att ettmer genomarbetat lagförslag kan föreläggasriksdagen. Framför allt är det svårigheten med attjuridiskt tolka det oklara förslaget som har fått ossatt ändra mening. Vi yrkar alltså på återremiss.Anf. 80 ():Herr talman! Som en kommentar till inlägg vill jag säga att hon förvisso inteär någon dålig politiker. Jag skall försöka mig på enbetygssättning i dessa sista skälvande dagar av denmandatperiod som är sista. Omhennes parti hade varit besjälat av sammaarbetsintensitet och goda omdöme som har visat, hade bekymren varit mindre.Det är inte bara som tyckeratt detta ändå är svårt. Regeringen har tydligenvacklat i sina ståndpunkter, trots att man hartillgång till en hel rad kompetenta tjänstemän häri dag och ännu fler inom departementen. Man hararbetat och inte kommit särskilt långt. Somjag sade är det ett halvhjärtat förslag somregeringen har lagt fram. Vill man se en regeringsom åker slalomturer, kan man se på nästa ärendesom skall behandlas här . Där finns allabesked från samma statsråd, afRantzien behöver inte vara alltför nedslagen.För min del anser jag att det finns anledning attgenomarbeta detta förslag ytterligare. Därför börärendet skickas tillbaka till kanslihuset.Förhoppningsvis kan en ny regering ta sig anförslaget och anpassa det till den 90-taletsarbetsmarknadspolitik som vi behöver. Det voredärför inte klokt att låta ett yrkande om återremissvinna bifall, eftersom arbetsmarknadsutskottetknappast har vare sig den ork, den kapacitet ellerden politiska sammansättning som gör det möjligtatt komma längre än vad vi har gjort.Jag instämmer i det yrkande som här har framställtsav , och var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Vissa fredspliktsregler, ''''betänkande1990/91:AU12 Vissa fredspliktsregler, ''LexBritannia'' (prop. 1990/91:162).Anf. 81 ():Herr talman! Reaktionen i vårt eget land ochutomlands på regeringens förslag med anledning avdet s.k. Britanniamålet är mycket stark. Förslagetfår ett underkännande från praktiskt taget alla håll.Det är egentligen bara beställaren, facket, somapplåderar.Herr talman! Jag vill allra först redovisa någramycket korta sammandrag av de remissyttrandensom har lämnats och som borde ha legat till grundför regeringens ställningstagande vid utformningenav denna proposition, men enligt min mening harinte remissyttrandena satt några sådana spår eftersig.Näringslivets huvudorganisation i säger i sinskrivelse: ''Det nordiska samarbetet påarbetsmarknaden hotas''.Juridikprofessor i , som harett särskilt intresse för dessa frågor säger: ''Deföreslagna ändringarna i medbestämmandelagenkommer att uppfattas som ett nytt diskriminerandehandelshinder av vår omvärld och ökarrättsosäkerheten för utländska konkurrenter''.En av topptjänstemän sägerföljande i ett nummer av EG-magazin nr 11/90:''Om en spansk firma sänder sina arbetare först tillMadrid , sedan till , till ochslutligen till , är det knappast realistisktatt förvänta sig att anställningsvillkoren ska behövaförändras återkommande med bara några veckorsmellanrum. I så fall skulle de administrativakostnaderna för att kontinuerligt omkalkyleralöner, helgdags- eller övertidsersättningar etc. bli såhöga att möjligheterna att utnyttja fördelarna avden inre marknaden i praktiken skulle försvinna förmånga företag''.Kungliga norska ambassaden skriver följande i enanmärkningsvärt yttrande tillarbetsmarknadsutskottet -- det är ju inte så vanligtatt ambassader skriver till utskottet: ''Norskemyndigheter er alvorlig bekymret for at en endringi medbestemmelsesloven som foreslått vil kunneskape uheldige konflikter og u nsket irritasjon påbegge sider''.Advokat med inriktning på sjö- ochtransporträtt säger följande: ''Enligt minuppfattning strider lagförslaget bland annat motILO konvetionerna 87 och 98 om föreningsfrihetoch kollektiv förhandlingsrätt. Det måste stå varjearbetstagare fritt att organisera sig och låta denegna organisationen sluta avtal utan att tvingas tillkollektivavtalsreglering genom annanorganisation''.SAF säger i sammandrag följande i sitt svar i det härärendet:''att förslaget står i strid med EGsdiskrimineringsförbudatt förslaget även i övrigt bryter mot folkrättsligaprinciper och internationella åtagandenatt inte nu kan föregripa det arbete sompågår inom EG när det gäller regler för tillfälligtarbete i annat landaatt ett genomförande av förslaget kan komma attmötas av internationella motåtgärder''.Med anledning av AD-domen i Britannia-måletkan jag hänvisa till följande uttalande av professorTore Sigeman:''Domen är kort sagt att uppfatta så, att fackligastridsåtgärder i syfte att undantränga existerandekollektivavtal är otillåtna, oavsett om den angripnearbetsgivaren är svensk eller utländsk och även omangriparen inte är avtalsbunden. ''Statens pris- och konkurrensverk skriver:''Med hänvisning till de starka invändningar somfrån olika utgångspunkter kan riktas mot det häraktuella lagändringsförslaget, anser SPK att detinte bör genomföras. ''är ytterst tveksam och menar att omförslaget ändå skall genomföras, skall det ske ibegränsad form och under vissa förutsättningar.Sjöfartsverket skriver: ''Ett fartyg i internationelltrafik, som anlöper svensk hamn, är inte jämförbartmed en utländsk arbetsplats, ordet använt i singängse betydelse, i . Mot bakgrund av denallmänna utvecklingen mot en ökad integrationmellan länder kan man inte utesluta risken av attsvenska fartyg med svenska avtal kan utsättas föraktioner utomlands i syfte att ersätta de svenskaavtalen med andra avtal. ''skriver i sitt svar: ''Det voresynnerligen olyckligt om införde regler somstår i uppenbar strid med de principer som skall grundas på och som strider motöverenskommelser som uppnås i de pågåendeintegrationsarbetet. ''Arbetsdomstolen skriver:''Som har framgått i det föregående är detarbetsdomstolens mening att det remitteradeförslaget bör överarbetas och fullständigas iåtskilliga avseenden innan det ägnar sig somunderlag för ett beslut i lagstiftningsärendet. ''skriver:''avstyrker förslaget tilllagändring i nu föreliggande utformning, eftersomförslagets innebörd och verkningar är svåra attöverblicka och förslaget vidare kan tänkas kommaatt stå i strid med EG-rättens regler om fri rörlighetför tjänster och dess förbud mot diskriminering avnationalitetsskäl. ''skriver:''En grundläggande rättsgrundsats i såväl Sverigesom de flesta andra länder är att ingångna avtalskall gälla. Rent principiellt är det ingen skillnad påkollektivavtal ingångna i eller utomlands.Vid en tidpunkt när alltmerinternationaliseras är det viktigt att man inormalfall tillerkänner utländska avtal sammastatus och respekt som svenska avtal. ''avslutar på följande sätt: ''Förnärvarande är den svenska ekonomin på många sättytterst ansträngd. Att i en sådan situation vidgamöjligheterna till stridsåtgärder är oansvarigt. ''skriver kort:''Internationella integrationssträvanden på olikasektorer inklusive arbetsmarknadssektorn talar föratt länder bör respektera varandras lagstiftning ochcivilrättsliga avtal såvitt inte mycket starka skältalar i annan riktning.'' Några sådana skäl hadeLandstingsförbundet inte enligt vad som framgår avdess skrivning funnit.Statens arbetsgivarverk avstyrker:''SAV anser att den föreslagna regeln ger allt förstora möjligheter till stridsåtgärder motarbetsgivare som redan har kollektivavtal. SAVavstyrker därför den föreslagna lagregeln. '', herr talman, skriver :''Ett land med internationella ambitioner somstiftar lag med vars hjälp man sätter sig till domsöver rättsordningen i andra länder och hänsynslöstkör över gällande avtal kan inte påräkna annat änfördömanden från omvärlden. ''Man säger fortsättningsvis:''Det görs inga egentliga försök i förslaget attdefiniera begreppet arbetsplats i . Det äremellertid klart att förslaget -- och det bekräftadesför övrigt under presskonferensen -- blir tillämpligtpå följande typer av arbetsplatser som inte bara ärganska olika utan som dessutom i många avseendenstyrs av skilda rättsregler:En byggarbetsplats i en svensk stad; en franskregistrerad lastbil på väg genom från Paristill ; en Aeroflot-maskin med sovjetiskbesättning, som landat på ; enpolsk besättning på ett norsk-registrerat fartyg somgör en enstaka resa till en svensk hamn för att lastaeller lossa där. ''Alltså en förödande kritik av förslaget. Somledamot av denna kammare men även som vanligSvensson i vårt land vill jag säga att den möda somdessa remissorgan har lagt ned borde ha satt spår iresultatet, men så är icke fallet.Remissinstanserna är således nästan undantagslöstförödande och starkt kritiska till lagförslaget omändring i MBL -- den s.k. Det är iprincip bara beställarna -- facket som är positiva.De ändringar som regeringen gjort efterremissrundan är att anse som enbart kosmetiska.Regeringen tar här en internationellt stor risk och --som också visas i remissvaren -- repressalier ochmotåtgärder kan komma som ett brev på posten.Moderata samlingspartiet anser att regeringensförslag är illa genomtänkt och skadligt för Sverigesrelationer med framför allt EG. Genom förslagetblir det möjligt för svenska fackliga organisationeratt genom stridsåtgärder påtvinga svenskakollektivavtal och tillämpning av svenska lagar ochrättspraxis på utländska arbetsgivare ocharbetstagare verksamma -- eller merlångvarigt -- i Sverige.Dessutom ges fackliga organisationer obegränsademöjligheter till internationella solidaritetsaktionerriktade mot arbetsgivare utanför vårt eget landsgränser.En grundläggande princip i det internationellasamarbetet måste vara att avtal ömsesidigtrespekteras oberoende av i vilket land de träffats,under förutsättning av att de inte är uppenbarligenorimliga eller grundar sig på regler som inte ärallmänt erkända i den internationellarättstillämpningen.I är det av tradition i första hand starkafackliga organisationer som har att tillvarataarbetstagarnas intressen. Lagstiftningen harskrivits utifrån förutsättningen att praktiskt tagethela arbetsmarknaden täcks av kollektivavtal.Förekomsten av kollektivavtal innebär också i detnärmaste total fredsplikt parterna emellan.Andra utvecklade demokratiskamarknadsekonomier har en arbetsrättsliglagstiftning som grundas på andra principer. Imånga fall har man valt att i lag införa olikaminimibestämmelser som regleraranställningsvillkor o.d.Det är anmärkningsvärt att regeringen i ett läge dåSverige ligger i förhandlingar om ett utvidgatsamarbete med Europeiska gemenskapen inomramen för EES, då har beslutat om ensvensk medlemskaps ansökan och då vårtinternationella beroende också i övrigt ökarföreslår en lag som är avsedd att skydda svenskarbetskraft från europeisk konkurrens.Artikel 7 i förbjuder alldiskriminering grundad på nationalitet i frågor somtäcks av fördraget. Artiklarna 59--60 anger att ingahinder får finnas mot att företag i ett EG-landtillhandahåller tjänster i ett annat land EG-land.Fri rörlighet för tjänster innebär att svenska företagfår rätt att åtaga sig utförande av tjänster inomandra EES- resp. utan att utsättas fördiskriminering i jämförelse med företag ivärdländerna. I gengäld får utländska företag somutför tjänster i inte heller diskrimineras.EG-rätten kräver likabehandling.Även från GATT-synpunkt medför förslagetimplikationer för förhandlingarna om liberaliseringav tjänstehandeln. Lagförslaget utgår från ADsdom i det s.k. Britannia-fallet, som avsåg deneventuella lovligheten för en facklig organisationatt vidta blockad mot ett i utlandet registrerat fartygi syfte att undanröja det på fartyget gällandeutländska avtalet och ersätta det med ITFsstandardavtal. ADs dom innebar att blockadenansågs olovlig. Regeringen reagerade omedelbartoch inte med hjärnan, minsann.En reglering som avser att ge svenska fackligaorganisationer rätt att genom konflikt tilltvinga sigsvenska avtal, som dessutom äger företrädeframför de kollektivavtal som eventuellt redan kanfinnas för den berörda besättningen, medförsjälvfallet risker för att svenska fartyg utsätts förrepressalieråtgärder i främmande hamnar.Alldeles särskilt känslig är den situation somuppstår då det gäller fartyg som registreras i denordiska internationella registren, där andrafackliga organisationer inom har godkäntavtalen. Därav kan ses den reaktion som redan nåttoss i , från bl.a. Norge.Ett annat exempel: Vad anser polacker om att detsvenska facket tar ifrån dem derasförhandlingsresultat genom fackliga aktioner,förhandlingsresultat som de tillkämpat sig underhård möda? kanske de dessutom på litetsikt berövas sina arbetsmöjligheter.Lagändringen innebär att svenska fackligaintressen tillförsäkras en möjlighet att hindra enskärpning av importkonkurrensen som har singrund i skillnader mellan svenskt och utländsktlöneläge. Den svenska tjänstesektorn skulle ocksåfortsättningsvis skyddas från utländsk konkurrens.Detta står i strid med de frihandelssträvanden somSverige i andra sammanhang ställer sig bakom. Föratt åstadkomma den effektivare resursanvändningsom är nödvändig för att skapa balans i såväl densvenska som internationella ekonomin, är det istället nödvändigt att stimulera konkurrensen ochavlägsna handelshindren.Vi får inte glömma att vi kan komma attdrabbas av motåtgärder. bygger utomlandsför ca . av våratransporter sker på utländska kölar. Visst finns detmöjligheter för andra länder att vidta motåtgärder.Det talas i propositionen om att andra länderdumpar sina sociala problem på oss. Är det denordiska länderna som avses med denna socialadumpning, eftersom dessa länder drabbas av våraåtgärder?Det är mycket som är oklart i den arbetsrättsligalagstiftningen nu när vi går in i EG. Därför anser viatt det skall tillsättas en parlamentarisk utredning ifrågan.Med vad jag här har anfört yrkar jag bifall tillreservation nr 1 till detta betänkande.Anf. 82 ():Herr talman! Om vi i det förra betänkandetbeträffande ny arbetsförmedlingslag hadesynpunkten att rubriken var oegentlig, gäller det iännu högre grad detta betänkande. Defredspliktsregler som föreslås är mycketlångtgående och sträcker sig i princip över helaarbetsmarknaden och inte, som man kan förledastro av rubriken, enbart till frågor som rörverksamhet i hamnar kring utländska båtar.Från liberalt håll har vi i en gemensam motiontillsammans med yrkat avslag påpropositionen. Motiven är flera. För det förstagäller det en utomordentligt svår juridisk ocharbetsmarknadspolitisk materia. De tvärsäkrasvaren tål inte att exponeras i sammanhanget. Trotsförsök till försiktighet kan de lätt leda tilllångtgående komplikationer. Vi har för övrigt enlång tradition på den svenska arbetsmarknadenmed kollektivavtal där arbetsmarknadens parterhar långtgående inflytande.För det andra har vi arbetsmarknadsverkets aktivaengagemang som myndighet. För det tredje har vien specialdomstol som avgör tvister påarbetsmarknaden. Denna tradition står i bjärtkontrast till vad många andra länder har, där maninte har avtalsreglering utan där oftast lagstiftninggäller.Den fråga som måste resas är: Hur skall vi förhållaoss till ett utvidgat samarbete med andra länder --länder som inte har en svensk eller nordiskarbetsmarknadstradition? Det är här, herr talman,som vårt yrkande om en särskild arbetsrättsligutredning kommer in. Det här är en stor fråga. Denär juridiskt och arbetsrättsligt komplicerad, och detär lätt att man inte överblickar konsekvensernautan får oförutsedda effekter.Nu är det inte bara oppositionen som har sett detså. Regeringen har haft mer än vanlig vånda införfrågan. Arbetsmarknadsministern var i ett tidigtskede positiv till en lagförändring som liknar det vinu har fått. satte hon tummenner och sade nej till förändring, för att sedan litethastigt, för att inte säga hafsigt, snickra ihop enproposition som presenterats för undervåren. Det förslag som departementet framförde ien promemoria stötte ju på oväntat hård patrull.Jag tror att det, herr talman, var orsaken till attstatsrådet ändå har tvekat in i det sista. Detråder inget tvivel om att man i så här kompliceradefrågor tar en stor risk då man yxar till en helt annankonstruktion '''' och slänger fram förden lagstiftande församlingen.Vad är skälet till att vi från oppositionens sidaföreslår att säga nej till regeringensförslag och i stället låta en stor parlamentariskarbetsrättslig utredning se över hela frågan i dessdjup och bredd?Självfallet finns det risker för s.k. social dumpningpå arbetsmarknaden. Men det är inte det somproblemet primärt handlar om. I det kortaperspektivet kan det hanteras -- som --genom att de arbetstillstånd som ges sköts avansvarigt ämbetsverk. I ett längre perspektiv kande här frågorna bli något mer närgångna. Det ärdärför som vi vill ha denna mycket bredagenomlysning och ett väl genomtänkt och utarbetatlagförslag. Det råder inget tvivel om att den önskansom har att också engagerautländska entreprenörer -- precis som svenskabyggentreprenörer och andra företag skall få chansatt verka utomlands -- med nödvändighet kräver engenomtänkt lagstiftning på det här området. Vieftersträvar ju i andra sammanhang -- genom attsöka medlemskap i m.m. -- att öppna oss ochutvidga våra marknader på valutaområdet, påtjänstesektorn, på industrimarknader, men framförallt för utbyte av varor och tjänster.Handelsmarknaden och arbetsmarknaden blirutomordentligt viktiga plattformar för ett sådantutvidgat samarbete i . Att i det läget störta iväg med en osäkerhet som egentligen ingenbetvivlar vore oklokt.Till svensk tradition på arbetsmarknaden hör ocksåatt de förändringar som har skett genom årtiondenav reformarbete har tillkommit stabila grunder ochunder en betydande värdgemenskap. Den har i höggrad kunnat upprätthållas på politiskt håll, menockså bland arbetsmarknadens parter.Genomgående har det varit ett gedigetberedningsarbete, det har haft gott stöd iremissopinionen och det har förväntats kunnafungera väl i den praktiska tillämpningen.Propositionen har inte levt upp till traditionernanär det gäller något av dessa kriterier. Detta, herrtalman, borde leda till eftertanke och besinning.Jag yrkar bifall till reservation 2 innebärande avslagpå proposition 162.Anf. 83 ():Herr talman! har från dennatalarstol gjort en utmärkt remissammanställning.Elver har tillfört frågan ett antalsaksynpunkter. Därför kan jag för egen del vararätt kortfattad. Jag vill bara understryka att i dethär skedet, där medlemskap eller kvalificeradsamverkan diskuteras med EG och för all del medstörre delen av , kommer gränserna attöppnas för arbete och öppna offerter företagemellan. Detta torde leda till att vi förr eller senare,troligen förr, får enhetliga regler i och EGför hur vi skall förfara i sådana sammanhang.Jag tror därför att det är fel att vi står här ochdiskuterar detta lagförslag. Det vore mycket bättreom parterna tog till sig litet av gammalSaltsjöbadsanda och diskuterade praktiskaförhållningsregler, dvs. hur man skall förhålla sigtill varandra när denna typ av situationer uppstår.Därför är det inte bra med en svensk lagstiftningnu. Jag yrkar bifall till den reservation som centernoch har fogat till betänkandet.Anf. 84 ():Herr talman! Det ärende som behandlas gällerutskottets betänkande 21 och har rubriken . För att vi skall veta vad dethandlar om har även rubriken lagtstill.Få lagstiftningsärenden har enligt min mening blivitså missförstådda som detta förslag. Men jag villmed en gång säga att jag har en viss förståelse fördet. Frågan är svårhanterlig. Arbetsrätten kanibland vara ganska svårtillgänglig. Men när manlyssnar på och hans genomgång blirman litet förskräckt. Har man arbetat så pass längesom vi ändå har gjort med denna fråga och ändåinte begriper mer, är det litet grand för mycket ävenför en moderat.Jag vill börja med att berätta litet om vadlagförslaget egentligen syftar till. Vi tänker oss attett utländskt företag skall bedriva verksamhet här ilandet. Om företagaren har med sig utländskarbetskraft, krävs det arbetstillstånd enligtutlänningslagen. Detta gäller naturligtvis intenordiska medborgare. I har vi sedan längeen gemensam arbetsmarknad. AMS skall beslutaom riktlinjer för bedömningar av sådana härärenden om arbetstillstånd. Arbetsmarknadensparter skall få tillfälle att yttra sig innan riktlinjerbestäms. Parterna får också yttra sig i principielltviktiga enskilda ärenden om arbetstillstånd.Detta har i praktiken inneburit att de fackligaorganisationerna har avstyrkt ansökningar omarbetstillstånd om inte lön och andra villkormotsvarat vad som gäller på den svenskaarbetsmarknaden. Anställningsvillkoren har i sigvarit en av de faktorer som man har beaktat isamband med tillståndsgivningen. Det har därförinte varit möjligt för utländska arbetsgivare attbedriva verksamhet på villkor som alltför myckethar avvikit från vad som är normalt här i landet. Jagvill betona att det inte har rått någon oenighet omdet systemet. Man har varit överens om att närarbete utförs här i landet skall vi inte acceptera attdet sker under villkor som inte överensstämmermed vad som allmänt gäller på den svenskaarbetsmarknaden.Med ett närmande till kommer saken i ettannorlunda läge. Den fria rörligheten för såvälföretag som arbetskraft kommer att medföra att viinte längre kan upprätthålla kravet påarbetstillstånd för utländsk arbetskraft.Myndigheterna kommer inte längre att i sammautsträckning kunna kontrollera att arbete utförs påvillkor som vi anser vara någorlunda godtagbara.Den fria rörligheten kan därmed få oönskadesociala effekter. Det uppstår en risk för det somkallas social dumpning.