prot · GE09111 · 1991-05-14 00:00:00 — Därskall byggas en fabrik som utnyttjar rapsolja frånmotsvarande för att få fram ett nyttbränsle. Det bränslet skall användas i dieselfordonutan att motorerna skall behövas ändras. Bränsletskall ha samma egenskaper som dieselolja. Ensådan introduktion sker också i Ungern.Det vore nyttigt och bra om vi från svensk sidaockså kunde göra en sådan introduktion. Jag villveta på vilket sätt ministern och regringen tänker fåigång en sådan verksamhet.Anf. 79 Miljöminister ():Herr talman! I samband medjordbruksomställningen, energiomställningen ochtrafikomställningen -- som ju samordnas i tiden påett lyckligt sätt -- satsas det nu stora resurser frånsamhällets sida på att stödja en sådan omställning.Jag har kunnat se många glädjande exempel på hurman praktiskt kommer igång med arbetet. T.ex. iSkaraborgs län, som inte är så långt från LennartBrunanders hemtrakter, är det många bönder somdeltar i projektet.Vi har också gått före när det gäller vegetabiliskolja. I är det i form av smörjolja i förstasteget, medan andra har valt i form av dieselolja.Det är inte en slump att vegetariska oljan har börjatanvändas i form av smörjolja i . Det harkommit fram som en viktig arbetsmiljöfråga avbl.a. De har gjort en enaståendefin pionjärinsats. Jag tror att vi kommer att få se endynamisk utveckling på området.Anf. 80 ():Herr talman! Det är riktigt som miljöministernsäger att omställningarna i olika sektorer kan varatill hjälp. Men de löser inte problemen. Vi måste hanågon eller några som vågar satsa ordentligt. Det ärlitet svårt att se att jordbruket, som är i en besvärligomställningssituation, skulle kunna göra storainsatser.Vi har fått dra och slita i regeringen för att kommafram till ett beslut om att satsa påetanol. Jag hoppas att det inte skall ta lika lång tidatt få regeringen med på noterna när det gällersatsningen på oljorna. Smörjoljorna är bra. Det ärförsta steget. Men det finns stora möjligheter attsatsa på rapsen och andra vegetabiliska oljor idrivmedel. Det skulle ge en bättre miljö iStockholm, andra städer och för hela landet.Anf. 81 Miljöminister ():Herr talman! Jag tycker inte att beskrivningen ärkorrekt om man försöker hävda, att här är inget felnär vi själva verket ser områden där utvecklingenverkligen har tagit fart under de senaste två åren.Jag ser framför mig att det kommer att gå alltbättre. Jag är mycket hoppfull. Det tror jagegentligen att också är.Jag kommer sent att glömma den uppvaktning jagfick avLRF. Man tackade regeringen för den kraftigabensinskattehöjningen. Det var äntligen ettverksamt medel för att göra etanolenkonkurrenskraftig.Anf. 82 ():Herr talman! Tyvärr har LRF inte något att tackaregeringen för just . Det kan vi diskutera vidnågot annat tillfälle.Visst, jag är alltid optimist. Jag tror att dettakommer att gå bra. Jag hoppas att ochregeringen är med på tåget när det går.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:Fi36--Fi66 till finansutskottet1990/91:So96--So104 till socialutskottet1990/91:Ub191--Ub198 till utbildningsutskottet1990/91:So71--So95 till socialutskottet1990/91:Sf51--Sf55 till socialförsäkringsutskottet1990/91:Bo76--Bo78 till bostadsutskottet17 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1990/91:KU32 och betänkanden /91:FiU23,FiU25, FiU27 och betänkande 1990/91:SkU35Lagutskottets betänkande 1990/91:LU31Utrikesutskottets betänkande 1990/91:UU7Kulturutskottets betänkande 1990/91:KrU29Jordbruksutskottets betänkande 1990/91:JoU27Näringsutskottets betänkanden /91:NU32 ochNU34Bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU1618 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1990/91:183 Ändradträfiberprövning1990/91:N117 av m.fl. (s)1990/91:N118 av m.fl. (mp)1990/91:N119 av m.fl. (v)1990/91:N120 av m.fl. (fp)1990/91:N121 av och ()1990/91:N122 av Per m.fl. (m)1990/91:N123 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1990/91:184 , m.m.1990/91:N124 av m.fl. (mp)1990/91:N125 av ()1990/91:N126 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1990/91:191 Vissalivsmedelspolitiska frågor1990/91:Jo153 av ()1990/91:Jo154 av ()1990/91:Jo155 av m.fl. (m)1990/91:Jo156 av ()1990/91:Jo157 av m.fl. (m)1990/91:Jo158 av m.fl. (c)1990/91:Jo159 av ochMarianne ()1990/91:Jo160 av ()1990/91:Jo161 av och ()1990/91:Jo162 av m.fl. (c)1990/91:Jo163 av m.fl. (v)betänkande1990/91:KU44 Sjukavdrag för riksdagensledamöter samt statsråd, m.m.Jordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU25 Näringspolitik för tillväxtArbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU13 Regionalpolitiken19 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 maj1990/91:604 av () tillkommunikationsministern om fortsatt persontrafikpå inlandsbanan:Enligt uppgift vill ha en signal frånregeringen för att gå med på fortsatt persontrafikpå . äskade medel förunderhåll också av för budgetåret1991/92. har inte beslutat undanhålladetta.De direkta utgifterna för att körapersontrafik vid sidan av godset , kan interimligen motivera höjda avgifter.Kommer regeringen att klargöra för attde skall underlätta fortsatt persontrafik påinlandsbanan ?den 13 maj1990/91:605 av () tilljustitieministern om rymningssäkra fängelser:Ioan Ursuts och hans palestinske kumpansskandalösa flykt från Kumlaanstalten ger anledningtill en rad frågor och allvarlig kritik. När jagupprepade gånger i frågedebatter i riksdagenkritiserat de många rymningarna från fängelser ochmentalsjukhus har justitieminister åtgärder som hindrar speciellt det svårasteklientelet från att rymma. Vad har justitieministernegentligen gjort eftersom två av landets farligastebrottslingar nu på ett behändigt och väl planlagt sättkunnat rymma från en säkerhetsavdelning?Är det kanske regeringens uppfattning attinternerna skall kunna rymma? Kriminalvårdenschef har i TV gjort gällande attjustitieminister delar hansuppfattning härvidlag!Är det justitieministerns uppfattning att inte hellerspecialavdelningarna skall göras så rymningssäkrasom möjligt är, dvs. att farliga brottslingar somrumänen skall ha möjlighet att rymma?1990/91:606 av () tillförsvarsministern om skadeersättningen tillvärnpliktiga:Under militärtjänstgöring skadas iblandvärnpliktiga, mer eller mindre allvarligt. Så harskett och torde vara ofrånkomligtäven i framtiden.I dessa situationer har staten rimligen ett generöstskadeståndsansvar. De värnpliktsskadade harockså successivt fått en förbättrad ersättningsrätt.Men kritiker påstår att gällande ersättningssystemär svåröverskådligt och otillfredsställande särskiltför skador under tidigare år.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga:Är statsrådet beredd att göra en översyn för attskapa ett tillfredsställande ersättningssystem föralla värnpliktsskadade?1990/91:607 av () tillindustriministern om Saab-Scanias koncernbidragtill Saab-Automobile:Under det senaste årtiondet har regeringen gångefter annan visat sin speciella välvilja mot . Det började med att man gav ett villkorslånpå 350 miljoner 1980 för byggandet av plan SF 340.Senare sålde staten en av Malmös värdefullastetomter -- Kockumstomten -- till till ettmycket lågt pris, vidare fick man tillägna sigKockums förlustavdrag och använda miljarder iinvesteringsfonder för byggandet av en bilfabrik påKockumstomten. Löftet var att man skulle ökasysselsättningen i . 1989 föreslog regeringen,vilket godkände, ett villkorslån på 1 200miljoner för byggandet av 2000. I villkoreningick bl.a. byggandet av en bilmotorfabrik iKarlskrona med ca 400 anställda. Våren 1990föreslog regeringen ett särskilt bidrag till dettabyggande på över 100 miljoner. Denna etableringblev aldrig av, och bidraget kommer förmodligen ejatt utbetalas. Vi erfar nu att regeringen i aprilbeslutat att mot normala regler tillåta Saab-Scaniaatt överföra koncernbidrag till Saab-Automobiletrots att företaget endast till ägs av . bygger lyxbilar med högbensinförbrukning. Det finns enligt minuppfattning ingen anledning att uppmuntra detta.Finns det ingen gräns för regeringens givmildhetmot ?1990/91:608 av () till statsrådetErik om skattepolitiken och miljön:Syftemålet med vissa skatter är inte enbart fiskalautan avser också att påverka konsumtionen. Deklassiska exemplen är alkohol- ochtobaksskatterna. Att dessa skatter är väsentligthögre än andra konsumtionsskatter -- moms --beror på syftet att hålla nere konsumtionen. Påsenare tid har utsläppsskatter använts i sammasyfte. Det mest kraftfulla exemplet ärkoldioxidskatten.Nu finner man emellertid att annan skattepolitikmotverkar syftet. infördeskoldioxidskatt på bensin vilket otvivelaktigt i ochför sig medverkat till minskad bensinförbrukning.Emellertid infördes mervärdeskatt på koldioxidden 1 januri 1991. är situationen den attrealpriset på bensin har fallit sedan i maj1990 under det att realpriset på kollektivresor harökat med . Ingen förnekar att det urmiljö- och energisynpunkt borde ha varit önskvärtmed omvända förhållanden.På vad sätt avser regeringen genom skattepolitikenvisa sin miljövänlighet när det gäller trafiken? Detsenaste årets utveckling tyder på ointresse förmiljön.20 § Kammaren åtskildes kl. 16.17.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.