prot · GE09120 · 1991-05-28 00:00:00 — Jag noterade med glädje det stöd jagfick av beträffande fosterbarns ochfosterföräldrars situation. Jag vill vidare påpeka förLars att arbetsgruppen ifinansdepartementet har uttalat att dennasambeskattning bör slopas. Man skulle önska attden kloka regering som refererar tillär klok nog att hålla fast vid det förslaget frånfinansdepartementet.Anf. 50 ():Herr talman! Här har litet en passantregeringsfrågan diskuterats. säger attsocialdemokraterna inte tänker regera ihop medvänsterpartiet. har inte gått ut ochkrävt några ministertaburetter, varför hansuttalande i och för sig är korrekt. Jag tycker att allapartier skall vara ödmjuka när de uttalar sig iregeringsfrågan. Det kan nämligen bli spännandeöverraskningar för många i den frågan efter valet.I den mån socialdemokraterna lägger fram bättreförslag än andra partier gör stöder vi naturligtvisdem. Det är inte heller så svårt att bli bättre ändenna högerallians. Det finns därför förhoppningarom att det kan bli ganska nya och trevligamajoriteter efter kommande val. Det kan kommaatt bli spännande allianser av ett slag som vi hittillsinte har sett i denna kammare.Anf. 51 ():Herr talman! och upp ett antal saker inomförmögenhetsbeskattningen som kommer attförsvinna vid en högst eventuell borgerlig regering.Men de sade ingenting om hur det skall gå medförmögenhetsbeskattningen som helhet. Det är denväsentliga frågan, men den får vi uppenbarligeninget besked om före valet.Leif frågade mig vad jag menade medkvardröjande olägenheter. Det är en mycketmärklig fråga, eftersom jag redan från dennatalarstol har redogjort för dessa olägenheter. Det ärinlåsningseffekter, asymetrier ochskatteundandragande som pågår för fullt inomramen för den nuvarandeförmögenhetsbeskattningen. Det är sådana sakersom vi vill komma till rätta med.Herr talman! Jag kan inte underlåta att ställa enfråga till de borgerliga partierna, en fråga som jaghoppas blir retorisk. Varför gjorde ni ingenting åtförmögenhetsskatten när ni hade regeringsmaktenmellan och 1982? Det framlades faktiskt ettförslag av den s.k. företagsskattekommittén om attförmögenhetsbeskattningen på arbetande kapitalskulle avskaffas. Men det förslaget avvisades våren1982 av den då sittande borgerliga regeringen. RolfWirtén och . Åsling motiverade detta med attdet var fördelningspolitiskt felaktigt att avskaffadenna beskattning. De hade ytterligare enmotivering, nämligen att marginalskatten hadesänkts så kraftigt att det inte behövdes. Det ärexakt de motiveringar som vi socialdemokrateranvänder för att inte avskaffabeskattningen på det arbetande kapitalet.Anf. 52 BO ():Herr talman! Som framgår av bok har det ofta gjorts fel i det förflutna.Det skedde naturligtvis också när man undvek attta bort beskattningen på arbetande kapital. Skattenreducerades dock väsentligt under den borgerligamajoritetsperioden.Låt mig, herr talman, vidare säga att det är svårt attställa retoriska frågor i slutet av en debatt.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande skatteutskottetsbetänkanden /91:SkU34, SkU30 och SkU31samt socialutskottets betänkande 1990/91:SoU20.Skatteutskottets betänkande SkU34Mom. 1 (särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta personer)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av m.fl. i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 2 (en samlad översyn av utlandssvenskarnassituation)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot149 för reservation 2 av m.fl.Mom. 3 (skattereglerna vid biståndsarbete)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Mom. 4--5Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU30Mom. 1 (krav på börsnotering)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot133 för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 3 (den allmänna inriktningen avföretagsbeskattningen)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 20för reservation 2 av . 4 (dubbelbeskattningen av aktieutdelningar)Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 99för reservation 3 av m.fl.Mom. 5 (särskild redovisningsmetod)Först biträddes reservation 4 av Bo Lundgrenm.fl. -- som ställdes mot reservation 5 av GörelThurdin och -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 214röster mot 59 för reservation 4 av Bo Lundgrenm.fl. 40 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 15 (utbildnings- och konferensverksamhet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 14 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 22 (avyttring av näringsfastighet)Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 93för reservation 23 av m.fl.Mom. 30 (lägesavgift för kontorslokaler)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot38 för reservation 30 av och momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU31Mom. 1 (slopande av förmögenhetsskatten,skatteskalor m.m.)Först biträddes reservation 3 av med 37 röster mot 19 förreservation 4 av . 255 ledamöteravstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 2 av -- som ställdes mot reservation 3 avGörel Thurdin och -- genomuppresning.Därpå biträddes reservation 1 av Bo Lundgrenm.fl. med 58 röster mot 40 för reservation 2 av KjellJohansson och . 214 ledamöter avstodfrån att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan -- somställdes mot reservation 1 av m.fl. --genom uppresning.Mom. 4 (företagsförmögenhet vidförmögenhetsbeskattningen)Utskottets hmeställan bifölls med 162 röster mot151 för reservation 6 av m.fl.Mom. 5 (sambeskattning av makar och avföräldrar/barn)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 7 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 6 (sambeskattning avfosterföräldrar/fosterbarn)Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot49 för reservation 8 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 7 (skattelättnader för företagsförmögenhetvid arvs- och gåvobeskattningen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 13 (prisnivån för jordbruksfastigheter)Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot152 för reservation 13 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU20Utskottets hemställan bifölls.11 § Överföring av vissa uppgifter enligtsmittskyddslagen m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1990/91:SoU20 Överföring av vissa uppgifter enligtsmittskyddslagen m.m. (prop. 1990/91:152).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.Meddelande rörande voteringen om AU22Anf. 53 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Herr talman! Jag har ett meddelande som jag villlämna kammarens ledamöter. När vi i förmiddagsskulle votera i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 22 återstod efter två förberedandevoteringar vid mom. 1 dels utskottets hemställan,dels reservation 2 av . Envoteringsproposition justerades enligt vilken desom stödde utskottets hemställan skulle rösta ja ochde som stödde reservation 2 skulle rösta nej. Närjag därefter påbörjade begärd rösträkningförklarade jag: Ja för reservation 1 och nej förreservation 2. Japropositionen vann med 55 röstermot 42 för nejpropositionen. Min felläsning leddetyvärr till att ett stort antal ledamöter röstade fel,även om det inte torde ha haft någon betydelse försjälva utgången i ärendet. Jag beklagar djupt detinträffade. Jag har försäkrat mig om att minförklaring kommer att redovisas i enprotokollsanteckning i anslutning till den aktuellavoteringen.12 § Svar på fråga 1990/91:565 om miljöhänsynvid Världsbankslån till oljeindustriAnf. 54 Finansminister ():Herr talman! har med anledning avett planerat Världsbanksprojekt i frågatstatsrådet om regeringen är bereddatt verka för att banken tar hänsyn till miljön isamband med sin utlåning. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågor om Världsbanken.Det lån som tar upp har skjutits påframtiden av banken. Skälet är bl.a. att det saknasen plan för hur miljöproblemen i skallhanteras. avser inte att gå vidaremed beredningen av lånet om inte en sådan plankommer till stånd.Eftersom projektet har betydandemiljökonsekvenser har banken dessutom i enlighetmed sin policy krävt att en fullständigmiljökonsekvensbeskrivning skall utföras. Syftetmed dessa beskrivningar är att på ett tidigt stadiumfånga upp miljöeffekter av planerade projekt. Enviktig del utgörs av krav på konsultationer medberörda befolkningsgrupper och lokalamiljöorganisationer.Delvis som ett resultat av påtryckningar frånSverige och andra likasinnade länder harVärldsbankens hållning i miljöfrågor skärptsavsevärt . En ny policy harantagits som innebär att miljöaspekterna integrerasi alla delar av bankens verksamhet. Kravet påmiljökonsekvensbeskrivningar är ett konkretresultat av denna policy. Ett annat är att banken hargenomfört en granskning av miljösituationen isamtliga låntagarländer. Därmed har banken lagten god grund för sitt fortsatta arbete påmiljöområdet.Regeringen verkar redan aktivt för att befrämjahänsyn till miljön i långivning. Vårnordiske representant i bankens styrelse har ettstående uppdrag att särskilt noga bevakamiljöfrågorna. Jag kan försäkra att regeringen äveni fortsättningen kommer att ha en hög ambition pådet här området.Anf. 55 ():Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret,alldeles särskilt som detta var ett positivt svar påmin sista fråga som riksdagsledamot.Ecuadors indianer har slagit larm till resten avvärlden om den hotande skövlingen av regnskogenoch därmed om hotet mot deras livsrum. Hotet äroljebolagens planerade exploatering av de resursersom finns i regnskogen.Denna exploatering skulle få svåra konsekvenserför miljön, bl.a. föreligger risk för nedsmutsning avvattnet.Indianernas mänskliga rättigheter har i sambandmed denna prospektering blivit kränkta.Oljebolagen prospekterar bl.a. med hjälp avmilitär och hundar, som är tränade att anfallamänniskor, för att hålla befolkningen i schack.Tills planerade för ettlån till dessa projekt. får jag detta trevligabesked av finansministern att tillsvidare lagt planerna på hyllan och att dettahuvudsakligen beror på att de miljökrav somVärldsbanken ställer ännu inte har uppfyllts.Det är, som sagt, väldigt roligt att få detta svar. Densom väntar på något gott väntar ju aldrig för länge.Det här svaret har jag väntat på ett tag, men det varvärt den väntan.Indianernas problem kvarstår, eftersom dennaexploatering fortfarande hotar dem. MenVärldsbanken medverkar åtminstone inte förnärvarande till projektet och därmed är ocksåSverige befriat från ansvar i det här fallet.Jag är mycket glad över att finansministern så passkraftigt har uttalat att även i fortsättningenkommer att verka för att tar störremiljöhänsyn i sina framtida projekt och inte bara idetta fall. Jag är övertygad om att indianerna iEcuador är mycket tacksamma för det här beskedetfrån Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:691 om nationellaekonomiska styrmedel vid ett EES-avtalAnf. 56 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vilkastyrmedel som står till buds för den ekonomiskapolitiken om ett ratificeras.Svaret är att ett inte i något väsentligtavseende begränsar de styrmedel som ärtillgängliga för ekonomiska politik.Anf. 57 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Betyder detta att ett inte kommer att ökapressen på att anpassa mervärdeskatter ochpunktskatter till de s.k. band som man förväntar sighamna inom EG redan i och med att dengemensamma marknaden införs?En andra följdfråga avser vad som kommer att skelitet längre fram i tiden: Vad händer för deloch för den ekonomiska politikens frihet omSverige lämnar in en ansökan och den såsmåningom blir beviljad?Anf. 58 Finansminister ():Herr talman! Frågan om harmoniseringen avskatterna i är värd att ägnas litet mer tid änvad som är möjligt i en frågestund. Jag kommer ien interpellationsdebatt att komma in påfrågorna om vårt skattetryck i relation tillskattetrycket i . Jag vill bara säga att i sig självt inte berör skatterna i denmeningen att det ställer några speciella krav påSverige. Däremot blir det naturligtvis effekter påmarknaden alldeles oavsett vilket avtal vi har somkan påverka skatteförhållandena, men till denfrågan skall jag alltså återkomma i ett annatsammanhang.Krister Skånbergs andra följdfråga gällde denekonomiska politikens frihet vid ett EG-medlemskap. Det är en fråga som kanske kräverännu mer tid än vad vi kan anslå . Låt mig baraallmänt säga att man vid bedömandet av de olikastegen i den typ av integration som sker i Europamåste vara försiktig. Det är just den ekonomiskaintegrationen som ställer krav på ett närmande avde olika ländernas regelsystem. Vi kan inte skaffaoss ett inflytande över den processen genom attavskärma oss utan det kan vi endast göra genom attmed full kraft delta i det arbetet. Vi kan göra detockså med en insikt om att har enstyrkeposition i detta samarbete. Min allmännabedömning av detta är att den ekonomiskapolitiken på intet sätt blir mindre viktig genom ettEES-avtal eller ett EG-medlemskap. Menutrymmet för att göra misstag kommer att blimindre. Och kraven på att göra rätt från början, attse till att man har balans i ekonomin, kommer attskärpas väsentligt.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tolkar svaret på ett sådant sätt från svensk sida naturligtvis kommer att göraallt vad man kan för att driva en ekonomisk politikför att skydda de värden som vi här i harvärnat länge om och som inte minst densocialdemokratiska regeringen har byggt upp --möjligheten att föra en politik mot arbetslöshet,mot ökade regionala skillnader, mot ojämlikhetmellan könen och mot nyfattigdom -- och att mankommer att försöka hindraföretagssammanslagningar ochjordbruksnedläggningar. Allt detta oroade man sigför i årsrapporten om Europasamarbetet.Man var rädd för att Europasamarbetet skulle ledatill dessa problem. Jag är övertygad om att mankommer att försöka bekämpa dem. Men såvitt jagförstår, herr talman, får man försöka finna enförhandlingslösning, eftersom den reellahandlingsfriheten ändå har minskat.Anf. 60 Finansminister ():Herr talman! Det är riktigt att den valsituation somvi står inför inte är om vi skall vara delaktiga i denintegration som sker. Den kommer under allaomständigheter. Det handlar om huruvida vi skallvara med och få ett politiskt inflytande och vilketinflytande vi då skall utöva. Det är en viktiginrikespolitisk fråga om man skall fortsätta atthävda de värden som vi anser är viktiga -- fullsysselsättning, rättvis fördelning och skydd avmiljön -- eller om man skall välja en annan väg sominnebär att man ger upp väldigt mycket av det somär goda framsteg i det svenska samhället. Men detär en inrikespolitisk fråga som vi kanske intebehöver träta om , utan vi har enlång valrörelse framför oss då vi kan diskuteradetta.Anf. 61 ():Herr talman! Min avsikt är faktiskt inte att träta,utan jag är genuint nyfiken på just vad de här olikavägarna innebär i fråga om rörelsefrihet. Det ärändå ett mycket stort val som vi står inför. Även omambitionerna är de allra bästa är jag rädd för hamnar i situationer där valfriheten minskar.Tidigare har man ändå kunnat välja att bekämpaarbetslösheten även om det har kostat litet i formav ökad inflation. Man har kunnat välja och ta vissakonsekvenser av det. Jag nämnde ett exempel. Jagär rädd för att just själva möjligheten att väljainskränks. Det är egentligen det som jag skulle viljaha kommentarer till. Finns det möjlighet att göramodiga val och kämpa för något som man länge haransett värdefullt, t.ex. att faktiskt hålla den öppnaarbetslösheten på en låg nivå? Finns dessamöjligheter över huvud taget?Anf. 62 Finansminister ():Herr talman! Det är bra att den frågan ställs så raktpå. Det är nämligen ett av de viktiga värden somkommer att ligga till grund för ensocialdemokratisk regering i relationen tillinternationaliseringen oavsett vilka avtal som gälleroch vilka förhållanden som råder. Det är inte ett valmellan hög inflation och låg arbetslöshet. Utan vårambition är att vi skall ha både en låg inflation ochfull sysselsättning. Det är vår inriktning.Jag tycker att vi nu också kan se att man inom EGupptäcker att den kombination som man där har isin ekonomiska politik inte fungerar särskilt väl. ekonomiska rapport som publicerades pekar man på att det nu är dags för att växla om och gå från en passivarbetsmarknadspolitik till en aktiv. I dettasammanhang tror jag att vi kan ge ett bidrag vidvåra fortsatta kontakter. Och vi gör det vidkontakterna mellan regeringarna. Jag tror att vi påett ännu mer aktivt sätt genom och EG-medlemskap kan bidra till en sådan utveckling.Anf. 63 ():Herr talman! Jag gläder mig åt svaret och även åtförhoppningen att vi faktiskt skulle kunna spela enså pass stor roll. Det vore naturligtvis mycketvärdefullt om det relativt lilla skulle kunnaförmå att föra en annorlunda politikför att åtminstone minska skadorna av sinarbetslöshet och kanske också omfördela med hjälpav arbetstid, så att bördan kommer att bäras av fler.Men frågan är om vi i har den makten ellerom vi i stället kanske kan tvingas tillbaka och på detsättet inte ens kunna föregå med gott exempel. Ärdet med exemplets makt eller är det genompåverkan som vi gör den största nyttan? Det äregentligen detta som hela EG-frågan handlar om.Anf. 64 Finansminister ():Herr talman! Arbetsmarknadspolitiken är ennationell angelägenhet. Varje regering bestämmerden. EG står inte för arbetsmarknadspolitiken,utan varje nation, varje regering och varje riksdag,gör sitt val. Vi gör vårt val, och andra länder görsina val. Men det intressanta är att man inom EGnu upptäcker att det val som man har gjort tidigareunder 80-talet har lett till en hög arbetslöshet ävennär konjunkturerna har varit goda, en arbetslöshetsom nu stiger när konjunkturen försämras. Mananser att den typen av arbetsmarknadspolitik är endålig politik, och man börjar nu söka efter nyalösningar. Och är det EG som står upp och säger:Titta på de exempel som finns. Det som hargjort är något att ta efter. I den meningen tycker jagatt EG är positivt. Det är även för vår del positivtdå vi kan se att detta mycket väl ryms inom ramenför vårt samarbete med EG.Anf. 65 ():Herr talman! Jag önskar naturligtvis att statsrådethar rätt i detta avseende. Det finns emellertid ettbekymmer kvar, nämligen att det uppstår enmellanskillnad, dvs. att det kostar litet merskattepengar att driva en sådan aktivarbetsmarknadspolitik som man gör i , i allafall på kort sikt. Bekymret med en sådan pågåendeanpassning och likriktning är -- åtminstone enligt enTCO-rapport, och säkert enligt andrabedömningar -- att vi får mindre och mindre pengaratt röra oss med. Statens intäkter minskar. TCOsbedömning är att det rör sig om 50--60 miljarderenbart när det gäller dessa punkt- ochmomsanpassningar. Och har vi plötsligt enväsentligt mindre kassa för att klara välfärdspolitikoch arbetsmarknadspolitik. Och det är välfortfarande ett bekymmer?Anf. 66 Finansminister ():Herr talman! Jag tycker att man skall vara litetförsiktig med att dra slutsatser av vad EGsskattepolitik kommer att leda till. Det finns planeroch ambitioner på olika håll. Men de som ytterstbestämmer, finansministrarna, har inte bestämt sigför någon långtgående samordning avskattesystemen. Låt oss ha litet is i magen ochavvakta för att se vad som kommer ut av detta.Låt mig sedan säga att när det gäller talet om att enaktiv arbetsmarknadspolitik skulle vara dyrare änen passiv så håller jag inte med om det. Vi kanjämföra med t.ex. som använder dubbeltså mycket av sitt lands resurser tillarbetsmarknadspolitik men som använder störredelen till passiva åtgärder. Inte är det en billigareåtgärd och inte har den gett en bättrearbetsmarknad. Om det är något som jag somfinansminister känner mig säker på när det gälleratt satsa pengar så är det att den aktivaarbetsmarknadspolitiken är lönsam både frånindividuell synpunkt och från samhällelig.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:678 om åtgärder mothögavlönades löneutvecklingAnf. 67 Finansminister ():Herr talman! har frågatcivilministern om regeringen ämnar vidta någraåtgärder mot den kraftiga löneutvecklingen förhögavlönade för att minska löneklyftorna isamhället. Frågan har överlämnats till mig.Jag har tidigare i olika sammanhang, bl.a. på vårpartikongress, framfört min uppfattning att i ettläge när det inte finns något löneutrymme attfördela och alla måste visa återhållsamhet bordedet vara en självklarhet att de som är välbetalda gårföre och nöjer sig med de löner de redan har.Denna syn har vunnit bred uppslutning.Riksdagens ledamöters och statsrådens löner liggerstilla. Avtal föreligger för en dominerande del avarbetsmarknaden som innebär att de med godainkomster inte får några löneökningar i år.Många av näringslivets chefer har offentligt uttalatatt inte heller de tänker höja sina löner.Därför är de kraftiga höjningar av styrelsearvodenasom blivit kända under senare tiduppseendeväckande och utmanande. Och det ärinte det man säger utan det man gör som räknas.Mitt besked till är detsammasom jag brukar ge till näringslivets företrädare.Ersättningar bör stå i proportion till värdet av detarbete som läggs ned. Företagen bör noga tänkaigenom om försämrade resultat motiverar höjdaersättningar på det sätt som det här är fråga om.Anf. 68 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret ochinstämmer naturligtvis i finansministernsbeskrivning att det här är mycket utmanande. Detär faktiskt ett slag mot de arbetare som har lågalöner och som ser detta på lönemarknaden, och detär i detta perspektiv som jag har ställt frågan tillfinansministern om vilka åtgärder regeringenegentligen ämnar vidta mot detta. Den tidigaresignalen som har getts på den här lönemarknadenär ju att man omfördelar skatterna på det sättetatt de lågavlönade får väldigt litet med vid dennaomläggning. Och man känner då att det är dehögavlönade som har fått de stora förmånerna. Detär den signal som man har gett.Om man ser litet längre fram är det väl fråga ominflationsförväntningar, när alla avtal så att säga harramlat ut igen och de högavlönade på ett eller annatsätt tillskansar sig denna förmån. Vad kommerlönespiralen då att ta vägen? Då har man ju byggtin en löneförväntning och något som är helt osunt imekanismen. I detta sammanhang är risken attdetta kommer att uppfattas som att regeringenlägger fram Rehnbergavtal mot de lågavlönadeinom , Metalls, Handels, SIFsområden, och de skall hålla igen, medan det, såvittjag förstår, blir en pekpinne till de verkligthögavlönade, de som bestämmer och på något sätthar hand om utvecklingen. Det här är verkligenoroande för framtiden. Den ökade lönespridningensom detta leder till kan ju knappast ligga iarbetarrörelsens intresse somdirektörerna predikar att vi skall varaåterhållsamma när det gäller lönerna och att vi skallta ansvar för . Men de tar ju inte ansvar förSverige. Just denna politiska trend måste varamycket oroande för finansministern, och hankanske kan komma med förslag till någon konkretåtgärd.Anf. 69 Finansminister ():Herr talman! Det är alltid oroande att mötainvändningar mot en uppläggning som är såangelägen för att vi skall kunna klara arbete ochvälfärd i samhället framöver. Därför har jag varitoroad när i gång pågång stått upp och försökt underkänna deansträngningar som jag och regeringen har gjort föratt få till stånd en nedväxling från inflationslöner tillreallöner. är en av dem som harförsökt bidra till att upprätthållainflationsförväntningarna och därmed skapa ensämre utveckling för löntagarna. Men vi har fåtten bred uppslutning kring den här linjen, och det ärmycket värdefullt. har avtal, och förde övriga finns det inget annat utrymme än attansluta sig till detta. Därför säger jag att det är likailla när man höjer styrelsearvodena på detta sättsom när går ut i debatten ochförsöker underminera strävandena att växla omfrån en inflationsekonomi till en realekonomi.Anf. 70 ():Herr talman! Jag tror faktiskt att det är en vissskillnad på min dignitet och digniteten hosverkställande direktörer som tar emotstyrelsearvoden. Det är det som man gör och intedet som man säger som är avgörande, precis somfinansministern sade.Vad jag är mycket orolig för är vad som kanbesannas.