prot · GF0945 · 1991-12-13 00:00:00 — Jag tror att förslaget om skolpeng isjälva verket är ett hugskott som föddes i någon avmoderaternas många kampanjorganisationer införvalet. Det var nog ganska effektivt på torgmötena,det tror jag, men det klarar inte konfrontationenmed verkligheten. Därför skulle jag vilja ge ett rådi all vänskaplighet till skolministern: upp heladen här grejen, den är fel från början till slut!Ibland måste man nog faktiskt inse att det är bättreatt skippa en omöjlig tanke innan den har hunnitdrabba en massa människor. Blås av det här och vari stället med och arbeta för en skola med ökadvalfrihet och rättvis resursfördelning som tar sinutgångspunkt i våra barns behov! För det behövsinte den här prismärkningen.Våra barn har aldrig bett om prismärkningen.Föräldrarna har aldrig bett om den heller. Vad devill ha är mer att säga till om och tillräckligaresurser och, som sagt var, en rättvis fördelning somtar hänsyn till alla barn.Anf. 28 ():Fru talman! Jag gläder mig naturligtvis åt att ocksåskolministern utropar att hela landet skall leva ochatt hon vill betona att det är en viktig del avregeringsförklaringen. Jag hoppas att få se påmånga områden att regeringspolitiken verkligenmedverkar till detta. har jag vissa reservationerinför att det gäller regeringens hela politik, men jagtycker att det är bra att skolministern vill ta det häransvaret.Skolministern sade också att skolpengen kommeratt vara en fråga. För några veckorsedan hörde jag skolchef prata omskolpengssystemet. Han framhöll många problemsom kunde ses vid införandet av ett sådant system.De problem han talade om kan också gällaglesbygdskommuner.Han sade t.ex. att lokalkostnaderna måsteuteslutas, eftersom skolor har olika kostnader förlokaler. Elevers olikhet måste man också ta hänsyntill. I glesbygd är olikheten ofta lång skolväg ochbehovet av en skola i närheten av hemmet.En tredje reservation han hade var att behovenmåste styra fördelningen av pengar. Det har vi talatmycket om här, och det gäller också i högsta grad iglesbygden.Skolpengssystemet kommer, precis som EvaJohansson sade, att konfronteras med en verklighetsom inte är så lätt att anpassa till det systemet. Detallvarligaste tycker jag är att det finns risk förprismärkning. Den risken finns även i småkommuner, i kommuner där man har många småskolor. Där kommer prismärkningen att innebäraatt man tvingas sätta olika prislappar, beroende påt.ex. Det här är inte bra. Det är förövrigt den enda konsekvensskolpengssystemetkommer att få i många av kommunerna, dvs. justatt man tvingas sätta prislappar. Det ger meradministration.Skolpeng är för och den borgerligaregeringen en ideologisk fråga. Förslaget formadesnågonstans, och sedan har skolpengenkonfronterats med verkligheten. konfronteras med frågor, och hon ochmoderaterna tvingas till reträtt gång på gång närverkligheten visar att skolpengssystemet inte kanläggas in i modeller. Det bidde en tumme.En stor del av den socialdemokratiska skolpolitikenär mycket väl anpassad och kommer att finnas kvari fortsättningen. Jag tycker att det är bra. Jag vetatt den socialdemokratiska skolpolitiken, med detstatsbidragssystem som finns med möjlighet attvälja skola, med skyldighet att ta hänsyn tillnärheten när man väljer skola och med möjlighetatt profilera skolor, är bra och väl anpassad förföräldrar och elever. Jag tycker att den politikenskall få stå fast. Det är mitt råd till skolministern.Anf. 29 ():Fru talman! Jag noterar med tacksamhet attskolministern är beredd att bevaka utvecklingen ikommunerna vad gäller gymnasieskolan, även omhon inte är beredd att ge några regler . Jag troratt en vägledning och ett tillkännagivande frånregeringen skulle vara av värde.Jag ser det som ett bekymmer att det är svårt attgenomföra de individuella programmen överallt.Men det gäller i många fall också förstahandsvaletför en del gymnasieelever. En del kurser kan blifulltecknade, och några elever blir över. Av denanledningen hänvisas de till ett annat program. Detär naturligtvis också olyckligt.De socialdemokratiska representanterna har härvältaligt värnat om närhetsprincipen. Men denprincipen åsidosattes i det exempel jag gav. Det ärkanske den allvarligaste invändningen mot det friavalet för gymnasieeleverna. Det fria valet hotas i desmå orterna ute i glesbygden. Eleven kan hanärmare till ett visst gymnasium men inte blihänvisad dit.När det gäller sektorsbidraget är det viktigt attpåpeka att det också finns lokala variationer inomkommunerna som måste tillgodoses. Precis somstatsrådet påpekar går det inte att uppfyllde såmånga av de lokala behoven i kommunerna medcentrala tilldelningar.Prismärkning är ett fruktansvärt obehagligtuttryck. Men låt mig ändå använda det. Jag anseratt prismärkningen kan användas offensivt ikommunerna. Svaga elever, handikappade eleveroch invandrarelever kan stöttas mer offensivt meden medveten uppskrivning av de resurser som gestill eleven.Jag tror att den idé som statsrådet diskussionsvisgav, nämligen att ett högkostnadsskydd behålls påskolstyrelsenivå, kan skapa en likvärdighet för allaelever.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg.Anf. 30 ():Fru talman! Det positiva med denna debatt ärBeatrice Asks besked om att beslutet omstatsbidragen står fast.Jag vill komma tillbaka till problemen medintegriteten i ett skolpengssystem med prissattaelever. säger i en bisats att vi inte skallvara rädda för att redovisa den faktiska kostnaden.Det är naturligtvis självklart. Den faktiskakostnaden för invandrarundervisningen vet viredan i dag. Det är ingen hemlighet för BeatriceAsk eller för mig.Jag vill markera att vi inte pekar ut kostnadenför den enskilde eleven. Det kan i sig utgöra ettproblem . ser inte sammarisk med det som jag gör. Jag drar då slutsatsen attdet inte bådar gott för framtiden då moderaternaskall försöka genomföra sina idéer kringskolpengen.Anf. 31 (m):Herr talman! Regeringen tänker inte bara försökagenomföra idén, vi kommer att genomföra den. Förmig är det en oerhört viktig ideologisk fråga attförverkliga principen om en skolpeng. De inläggsom har gjorts här förvånar mig. Men ingentingskall ju förvåna en här i världen.Det som har bekymrat mig och många andra medborgerligt sinnelag , är den orättvisa somsocialdemokraterna har stått för när det gällersynen på offentliga och fristående skolor. Medhjälp av statsbidraget har en segregation skapatsdär bara den som har mycket pengar har haft rådatt välja ett alternativ, och man har försökt strypaframväxten av alternativ. Det var sent påkommetatt inse betydelsen av Waldorf- ochMontessoripedagogiken. ändras attityden, ochjag är oerhört tacksam för det.En annan sak som har tagit mycket försocialdemokraterna är att komma till insikt om hurviktigt det är att elever och föräldrar kan väljaskola. Det är dessa två delar som präglar tankenbakom en skolpeng. Däremot tror varken jag ellernågon annan borgerlig politiker att det går attinföra detta pang bom och hur enkelt som helst, ochdet inte finns några bekymmer.Det finns många problem, och jag har tagit uppdem tidigare. Skoldirektören i , , arbetar med en utredning kring deaspekter, bekymmer och svårigheter som uppstårnär man skall byta fot i systemet. Jag tror att det äroerhört värdefullt att det blir en saklig granskningdär man ser till olika typer av kommuner ochsvårigheterna där. Det är ett av skälen till att jag haraviserat att det skall komma en proposition påområdet för att reda ut begreppen. Avsikten är attdet här skall bli bra.Det här är en mycket stor ideologisk fråga. Det äringet som har hittats på i en kampanj. Förslaget harvuxit fram med utgångspunkt i ideologiskadiskussioner och är oerhört centralt.Nu säger en del att det kommer reservationer,undantag osv. Ja, den risken finns om man går förlångt. Jag tror, och det var samma övertygelse somlåg i statsbidragssystemet, att vi behöver skapa flerschabloner, avbyråkratisera osv. Det kommer attvara ambitionen när vi skall se över problemen.Detta är en ideologisk fråga.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1991/92:57 om vissastatliga verks regionala förvaltningarAnf. 32 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har ställt ett antal frågortill mig som rör beslut om vissa statliga verksregionala förvaltningar. Bakgrunden är att posten,och har beslutat attomorganisera sina regionala förvaltningar. FörKopparbergs läns del innebär besluten att man församtliga tre verk kommer att ingå i regioner medregionförvaltningarna lokaliserade i orter utanfördet egna länet. Antalet sysselsatta i de tre verken iKopparbergs län beräknas därmed minska med ca250 personer.Leo har vidare frågat mig om jag avser attkompensera bortfallet av sysselsättningstillfälleninom nämnda verk samt om jag avser att anvisaytterligare medel till förfogande föråtgärder för att dämpa effekterna av den nurådande lågkonjunkturen.Jag har här i kammarenredovisat min syn på de frågor som . Bakgrunden var den gången attomstruktureringen av de statliga verk som LeoPersson nämner, innebär att antalet arbetstillfällenminskar också i . Jag skall gärnaredogöra för vad jag då sade.De statliga affärsverken liksom vissa andramyndigheter har mycket viktiga uppgifter sett frånregionalpolitiska utgångspunkter. De svarar förbetydande delar av den infrastruktur som ärnödvändig för att näringsliv och boende skall kunnautvecklas i alla delar av landet. De ger också arbeteåt ett stort antal människor runt om i landet.När det gäller verkens serviceuppgifter, dvs. attbygga och underhålla väg- och telenäten och attsvara för post- och teletjänster, är det riksdag ochregering som formulerar mål och anger riktlinjer.På denna punkt har regeringen iregeringsförklaringen framhållit att satsningar påbättre infrastruktur är avgörande för den regionaltspridda sysselsättningen.När det sedan gäller de organisatoriska formerna,regionindelning m.m. för den verksamhet sombedrivs så är det frågor som resp. verk självtbestämmer över. Både postverket och ärpå olika områden utsatta för konkurrens.Riksdagen har också fastställt vissa effektivitets-och avkastningskrav. Det innebär att verken måstese över sin organisation och söka effektivaarbetssätt. I det avseendet skiljer sig den statligaverksamheten inte från privat eller kommunalverksamhet. Det leder bl.a. till att olikaverksamheter kan bedrivas med färre antalanställda än tidigare utan att man gör avkall på deprimära servicemålen. Vi kan inte i längden bedrivaen orationell offentlig verksamhet enbart avsysselsättningsskäl. Verksamheten blir då för dyr.Personalminskningarna berör alla delar av landet,även om vissa orter påverkas mera än andra.Regeringen för samtal med privata tjänsteföretagom förläggning av verksamheter till orter sombehöver bredda sin arbetsmarknad. Jag ser det somnaturligt att regeringen på motsvarande sätt tar uppsådana diskussioner även med de statligaaffärsverken och vissa andra myndigheter.Slutligen vill jag på fråga om medeltill för att dämpa effekterna avlågkonjunkturen erinra om att regeringen itilläggsbudget I har föreslagit och redovisat en radstimulansåtgärder. Arbetsmarknadssstyrelsenföreslås få ca . Dessa medelkommer, på sedvanligt sätt, att fördelas av AMSutifrån länens arbetsmarknadsproblem. Ipropositionen föreslås även att läntillförs medel för infrastrukturprojekt och tillstatligt byggande. Vidare har regeringen nyligenbeslutat att AMS får disponera 1,2 milj.kr. för attförstärka arbetsförmedlingen i Avesta.Regeringen följer mycket nogaarbetsmarknadsläget i landet och är, vilket ocksåbetonas i regeringsförklaringen, beredd att utnyttjavarje del i den samlade arbetsmarknadspolitiskamedelsarsenalen för att hindra arbetslöshetenssociala konsekvenser och för att skapa en bättreberedskap för den uppgång i sysselsättningen somkommer.Anf. 33 ():Herr talman! Jag vill framföra ett tack för svaret.Men jag vill också nu passa på och bearbetsmarknadsministern om ursäkt för att jag intefanns på plats vid frågestunden . Jagvar nämligen på utskottsresa i , och detgick tydligen inte att få godkänt att ta emot svaret. Reglerna lär tala om att manskall vara sjuk innan man får någon ersättare, ochdet var därför. Jag ber om ursäkt för det.Jag vill nog ändå påstå att jag tycker att det svarsom arbetsmarknadsministern lämnar på mininterpellation känns litet tunt. Var finns deregionalpolitiska bedömningarna? Svaret liknarmer ett svar som skulle ha levererats avkommunikationsministern.I svaret saknas den regionalpolitik somarbetsmarknadsministern tidigare somcenterriksdagsman vurmat för -- att hela Sverigeskall leva. Jag tycker att arbetsmarknadsministernskall leva upp till denna devis. Det är viktigt, ochjag håller med om att hela skall leva.En mer grundlig studie bör göras av de totaleffektersom blir följden av ett ohämmat flyttande avregionenheter ut ur . Jag vill påståatt de samråd som bör föregå sådana beslut harvarit mycket bristfälliga, om det över huvud tagethar förekommit några. Det finns angivet iverksförordningar och förordningarna förlänsstyrelserna hur dessa samråd skall hanteras.Förordningarna är utfärdade av regeringen.Jag vill upprepa mina två första frågor ännu engång, då jag finner att arbetsmarknadsministernegentligen inte har svarat på dem. Den förstafrågan löd: Anser arbetsmarknadsministern det rättatt överlåta lokaliseringsbesluten på de statligaverken i sådana fall där staten tidigare medverkattill utlokalisering av s.k. kvalificerad verksamhetjust av regionalpolitiska skäl? Jag tänker då påvägverket i och andra utlokaliseringarsom skett, osv.Jag kan ändra formuleringen i min andra fråga ochställa den så här: Vidhållerarbetsmarknadsministern att tillräckligt samrådexisterar vid analys av sysselsättningseffekterna dåflera verk i egna organisationsbeslutomlokaliserar sin verksamhet? Utan samråd medlänsstyrelserna blir det mycket konstigt. Jag villpåstå att man inte följer de förordningar som finns.Vad avser mina två sista frågor i interpellationenvore det önskvärt om arbetsmarknadsministernnågot bättre kunde precisera på vilket sätt justKopparbergs län kommer att få del avarbetsmarknadsmedel som aviseras. Vad som kankonstateras är att fått mindreåtgärdsmedel än jämförbara län med likartadarbetslöshetssituation. harman haft en ännu sämre utveckling än övrigaskogslän, även om jag vill påstå att det som satsas ide övriga skogslänen också är otillräckligt. Detvore bra om arbetsmarknadsministern kundeprecisera sig, så att vi vet hur vi skall klara dendjupa arbetsmarknadskris som råder iKopparbergs län.Det måste till ordentliga regionalpolitiska insatser.Bl.a. skall byggverksamheten stimuleras. Andraåtgärder är nu helt nödvändiga, så att det börjarrulla igen. De statliga verkens bidrag av nyaarbetssökande kommer inte att göra det enklare.Jag läste i om postensframtida omstrukturering. Det är oroande.Visserligen säger man att man skall utreda hur detskall bli med lantbrevbärarnas situation. Jag villändå till arbetsmarknadsministern redan nu skickamed att vi skall vara rädda om lantbrevbärarna utei glesbygden. Möjligheten att tillfredsställa mångaskrav på en grundservice och trygghet bygger pådenna verksamhet. Jag är orolig för om man tänkerplocka bort denna verksamhet.Visst kan man hitta lösningar i vissa bygder, där enaffär kan räddas med utökning av olikakombinationer av service. Vi har ju apotek,systembolag och andra verksamheter som fungerar.Det stöttar naturligtvis vissa glesbygdsbutiker. Detär jag helt medveten om. Men vi får inte glömmabort hur viktigt det är att lantbrevbärarnasfunktioner tas till vara också i framtiden.Jag vill vädja till arbetsmarknadsministern attkänna det regionalpolitiska ansvaret förpostverkets verksamhet i glesbygden.Anf. 34 AXEL ():Herr talman! Mitt lilla anförande måste mednödvändighet börja med geografi för att sedan gåöver till mer principiella frågeställningar.Leo interpellation berör län.Jag bor och verkar i ett angränsande skogslän,. ståtar vi med den inte särskilttrivsamma rollen som nr 1 i landet när det gällerarbetslöshet, hur man än räknar. När det gäller deyngre är arbetslösheten mycket stor och inom vissabranscher oerhört besvärande.Vi har i vårt län, , drabbats myckethårt av lågkonjunkturen kombinerad med enstrukturomvandling, ja, en strukturkris. Detsammagäller också några andra län.När det gäller de statliga verken, som i sin interpellation, befinner vi i Gävleborgoss i precis samma situation som man gör i Dalarna.Samtliga tre verks regionkontor har lokaliserats utur länet. Jag vill påstå att situationen hos oss iGävleborg är än mer besvärande -- här är det en ochsamma kommun, residensstaden och länets störstakommun , som drabbats. har480 arbetstillfällen försvunnit genom de här treverkens utlokalisering.Den senaste utflyttningen -- den av postverketsregionkontor, som flyttade från tillUppsala -- skedde i rekordfart sistlidna sommar.Under sommaren har de flesta människor här ilandet semester, och det gick ganska opåtalat förbiända , då det visade sig att beslutetredan var fattat och möjligheterna att göranågonting åt det var obefintliga.Huvudorten för det nya, större regionkontoret förposten blev , som är en expansiv ort iStockholms omedelbara närhet. Den ort som manhade att välja på -- -- har precis motsattutvecklingskurva, nämligen en starkt negativsådan.Förutom att blivit av med de arbetsplatsersom jag redan har nämnt strukturomvandlarskogsindustrin, där Stora är det senaste exemplet;400 arbetstillfällen inom kommunförsvinner, också här på mycket kort tid.Man kan då fråga sig, arbetsmarknadsministern:Var finns det regionalpolitiska ansvaret hospostverkets ledning? Anser statsrådet attpostverkets ledning handlagt den här frågan ienlighet med det regionalpolitiska ansvar verketålagts av ? Jag avser då det faktum valde , som klarar sig mycket bra ändåoch expanderar, i stället för , som har raktmotsatt och negativ utveckling.Anf. 35 ():Herr talman! och harbeskrivit för arbetsmarknadsministern hur det serut i några skogslän. Jag behöver inte fylla på denbeskrivningen -- arbetsmarknadsministern vet jumycket väl hur det ser ut i samtliga skogslän.Låt mig säga att jag helt och hållet delarregeringens syn på hur de statliga verken skall agerai de här frågorna. Jag har begärt ordet bara av ensärskild anledning, nämligen den artikel i i dagsom hänvisade till -- den handlar ompostens verksamhet och planer på att ta bort massorav postkontor.Försök har gjorts att finna alla tänkbara ochotänkbara lösningar för att behålla postservicen iglesbygden. Bl.a. har banker velat ta öververksamheten, men finansinspektionen har då sagtnej med hänvisning till risken att man blandar ihopkassorna! Däremot har finansinspektioneningenting emot att posten bedriverbankverksamhet -- då blandar man tydligen inteihop kassorna.Det här är en ganska märklig syn på hur man kanlösa problemet med servicen i glesbygden, framförallt postservicen. Av det skälet har riksdagenbifallit en motion som jag och under vårriksdagen. Där står vi ochväntar på ett besked från regeringen om när detkommer en proposition som gör det möjligt föreventuella bankkontor ute i glesbygden att åta sigden här arbetsuppgiften.Jag skulle vilja säga att det är oerhört viktigt försysselsättningen, för småföretagen i våraglesbygder, att det verkligen finns framför allt enpostservice som gör skäl för namnet. Det räckerinte alltid med lantbrevbärare -- de är alldelesutmärkta för pensionärer och liknande, men förandra, som har sin sysselsättning på annan ort ochinte kan bevaka den möjligheten, måste det finnasett postkontor i närheten. Min fråga tillarbetsmarknadsministern är: Är regeringen bereddatt lägga fram ett sådant förslag att man kanlösa problemet med förhållandet mellan bankernaoch posten?Dessutom vill jag tillägga att det är väldigt viktigtatt pröva alla vägar för att lösa de här problemen,och då får inte statliga myndigheter lägga hinder ivägen.Men det här brådskar. Artikeln anger hur manfrån postverket ser på det. Vi här i kandå faktiskt inte sitta och rulla tummarna och väntapå att regeringen fram skallkomma med ett förslag.Dessutom vill jag säga att man skulle uppskatta ombrev besvarades, inte avarbetsmarknadsdepartementet i det här fallet utanav . Men tydligen tycker mandär inte att det är så viktigt, eftersom det bara gälleren glesbygdsfråga.Anf. 36 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Först några ord till ochAxel Andersson.Jag har verkligen full förståelse för att ni, var ochen för sig, kämpar för era län och era orter, somnaturligtvis har det rätt besvärligt i den härlågkonjunkturen.Omorganisationen av tre statliga verk har ju pågåttunder . regering var mycketväl medveten om den diskussion som pågick meningrep inte. När allt är klappat och klart kan maninte ingripa på det sätt som det verkar som om niönskar, bl.a. med hänsyn till det uppdrag somriksdagen har givit dessa centrala verk.I stället för att dundra om det som skett tidigare,vilket ju inte leder någonstans, försöker jag ta tag idet som ligger framför oss. Jag har träffat tre verkschefer för att diskutera justbehoven av att dessa mycket stora arbetsgivare tarett regionalpolitiskt ansvar och regionalpolitiskahänsyn i just lokaliseringsfrågor.En annan lika stor fråga som delvis har berörts i denhär debatten är rätten till samma service var man änbor i riket. Den anser jag vara mycket viktig. Detär också en fråga om regional rättvisa, fast av annantyp.Till vill jag säga att jag har att inomregeringen diskutera de medel som behövs för attupprätthålla arbetslinjen i svenskarbetsmarknadspolitik. När jag sedan har fått minamedelsramar är det AMS generaldirektör ocheventuellt styrelse -- jag vet inte riktigt hur dehandlägger det -- som fördelar medlen på län. Dehar naturligtvis en skyldighet att fördela dessamedel med hänsyn till vilka svårigheter resp. länsarbetsmarknad befinner sig i. Det här har jag ocksådiskuterat igenom med arbetsmarknadsverket.Jag har , , tagit del avpostutredningen. Den fråga som tarupp är väsentlig. Jag möter det här på annat sätt,nämligen i form av arbetsmiljööverklaganden därman menar att säkerheten inte riktigt är som denskall vara när man samarbetar i olika frågor. Jag harprecis samma önskan som att om manhar bifallit en motion och det är så mycket på gång,är det mycket viktigt att berört departement ochregeringen ger klara besked så fort som möjligt, såatt man vet efter vilka riktlinjer man har att arbeta.Anf. 37 ():Herr talman! Jag företräder också ett skogslän,. Vi har där ungefär sammaerfarenheter som de som har talat för sina resp.skogslän tidigare i denna debatt. Vi är mycketbedrövade och känner oss uppgivna över det sättvarpå posten har handlat även när det gäller vårtlän.När de första signalerna kom om en ändring avregionkontorsorganisationen tog facket genastkontakt med oss riksdagsledamöter. Det härärendet var också uppe i vår länsstyrelse. Viagerade gemensamt mot postens styrelse. Vi skrevned vad vi tyckte, och vi från påmindeom det särskilda regionalpolitiska ansvar somposten och andra statliga verk enligt regeringensoch mening har.Nu hjälpte inte detta. Jag vet attarbetsmarknadsministern mycket väl känner tillförhållandena på arbetsmarknaden i län.Jag delar statsrådets uppfattning att det inte lönarsig mycket att se tillbaka och gräma sig, utan numåste man i stället ta nya tag och se framåt. Jagtyckte att det var mycket positivt och att det kändesbra när arbetsmarknadsministern talade om att hanvill ta kontakt med flera verkschefer. Jag hoppas attpostverkets verkschef finns med i den planeringen.I dessa kontakter skulle man litet tydligare -- ochinte mig emot litet mera högljutt -- påminna om detregionalpolitiska ansvaret. Posten utför ett mycketviktigt arbete och har en viktig ställning när detgäller att hålla hela landet levande.Lantbrevbärarnas viktiga arbete har tidigarenämnts.Jag skulle dock vilja ha reda på om postverkets cheffinns med i den annonserade kontakten med cheferför statliga verk. Kan man förvänta sig attarbetsmarknadsministern höjer rösten och kräveren större inriktning på det regionalpolitiska planet?Anf.