prot · GE0949 · 1991-01-15 00:00:00 — ''Så långt Ny Teknik.Bo Berggren är som bekant ledare för ett avSveriges allra största företag och en obestriddauktoritet inom massa- och pappersindustrin samtinom . Så långt jag kunnatutröna har inga avståndstaganden från hans ovanciterade uppfattning hörts av från storindustrin.Det finns därför anledning förmoda inte bara inom storindustrin delar Berggrensuppfattning utan också är tillfredsställd med densituation som beskriver.Om det förhåller sig så som säger såmåste detta uppfattas som ett hot mot demokratinslivsnerv. Om en av ekonomiska makthavare leddstorföretagsamhet som står utanför demokratiskkontroll kan diktera samhällsutvecklingen påcentrala samhällsområden: energipolitik, skatter,välfärdssystem och EG-politiken, så finns detanledning att med säga: ''I herredagsmänresen inte så fort, vad göras skall är alleredangjort.'' Den demokratiska makten har abdikerat tillförmån för penningmakten.Nu förhåller det sig ju så att statsministern själv haruttalat att ''kärnkraften hör inte hemma i ettciviliserat samhälle'', vi har i regeringen enmiljöminister som vid ett flertal tillfällen uttalat attriksdagsbeslutet om avvecklingen av tvåkärnenergireaktorer är ettoåterkalleligt beslut. Likaså har bådestatsministern och flera andra medlemmar avregeringen uttalat att förkärnkraftsavvecklingen står fast.Dessa mål har storindustrin alltsedan de fastställdessystematiskt ifrågasatt, man har genom praktiskaåtgärder sökt göra dem så svårgenomförbara sommöjligt och man har genom ett omfattandeopinionsbildningsarbete sökt övertyga svenskafolket om att de av regering och riksdag fattadebesluten är felaktiga, ogenomförbara, och kommeratt leda till landets ruin etc.Regeringen har inte heller vidtagit de energiskaåtgärder som varit motiverade för att förverkligaden kärnkraftavveckling som den har sagt sig syftatill. I stället har man stimulerat den elintensivaindustrin genom låga elpriser och man har inteeffektivt främjat inhemsk förnybar energi ochenergieffektivitet. Vidare har man i samband medden socialdemokratiska kongressen 1990 avskrivitdet tidigare oåterkalleliga beslutet att börjakärnkraftavvecklingen . Därmed har manallvarligt försvagat trovärdigheten i sin uttaladepolitik att kärnkraften skall vara helt avvecklad år2010. Minsta barn inser ju att det blir svårare attavveckla landets 12 reaktorer ju senareman börjar.Regeringsformens kap. 1, § 6 anger att''Regeringen styr riket. Den är ansvarig införriksdagen. ''Vad jag här har anfört beträffande regeringensoförmåga att genomföra det, som den själv sagt sigvilja göra, tyder på att har rätt. Detär inte regeringen som styr riket utan storindustrin.Regeringen är dess gisslan.Det är inte bara regeringens avveckling av sintidigare kärnkraftspolitik, accepterandet av enenergiform som inte hör hemma i ett civiliseratsamhälle, som antyder att regeringen ärstorindustrins gisslan utan också den snabbaomläggningen av EG-politiken dådet tydligare än någonsin framgått att EG var påväg att bli en förbundsstat med gemensam utrikes-och säkerhetspolitik, vilket gör EG-medlemskapoförenligt med alliansfrihet.Kan statsministern klargöra för mig, att BoBerggren har fel i sitt påstående att regeringen ärstorindustrins gisslan, och att regeringen verkligenstyr landet enligt regeringsform men, trots att allatecken tyder på att korrekt beskriververkligheten?den 15 januari1990/91:128 av () tillsocialministern om kompensation till pensionäreroch övriga låginkomsttagare på grund avskatteomläggningen:Skatteomläggningens effekter kan nu avläsas. Dekostnadsökningar som alla drabbas av för attfinansiera ''århundradets skattereform'' har visatsig slå mycket hårt mot de som har densvagaste ekonomin. Dit hör främst äldre,ensamstående kvinnor med låg pension, övrigalåginkomsttagare samt studerande. Även de somdrabbats av sjukdom och behov av tätasjukvårdsbesök får 1991 betydligt sämre ekonomi.Det är utan tvekan de sämst ställda som drabbasnegativt av denna skatteomläggning, något somcenterpartiet ofta framhållit.Nordbanken var tidigt ute med en analys avskattereformens effekter med särskild inriktning påpensionärsgrupperna. I en analys av enensamstående folkpensionärs ekonomi för 1991framkommer att denna pensionär förlorar 75kronor jämfört med 1990.Eftersom pensionären i exemplet enbart uppbärfolkpension och pensionstillskott finns det ingenskattesänkning som ger högre standard.Basbeloppet är ju numera urholkat då inte allakostnadsökningar finns med och kompenseras. Dehöjningar som skett av pensionstillskottet och detkommunala bostadstillägget räcker inte på långavägar för att täcka uppkomna kostnader.Det finns dessutom kommuner som inte harekonomi som tillåter att man höjer bostadstilläggeni den omfattning som regeringen förväntar. Detinnebär att denna grupp äldre får det sämre, oftaäldre kvinnor som saknar ATP och som är vana attleva under små ekonomiska omständigheter. Det ären skamfläck för vårt samhälle att just denna gruppskall drabbas så hårt.Friåret i sjukvården föreslås i årets budgetförslagförsvinna för förtidspensionärer. Krav som gällde att skydda denna grupp gäller tydligen intelängre. Med ökade sjukvårdskostnader för övrigt,samt ökade vårdkostnader finns det inga incitamentöver för rehabilitering för den som ärförtidspensionär. Att just deras ekonomi skulleklara denna ytterligare belastning stämmer inteheller i en analys. Med kännedom om hur få somfår sin vårdavgift sänkt finns det små möjligheter attundgå denna ytterligare ekonomiska börda vidsjukhusvård.Den socialdemokratiska skattepolitiken somfolkpartiet stött har visat sig få en slagsida som vifrån sida tidigt varnat för och starktkritiserat. För att välfärden skall kunna erbjudasmed ökad valfrihet, krävs en rimlig och rättvisfördelningsprofil i den ekonomiska politiken.Även gruppen högskolestuderande får enförsämrad ekonomisk situation detta år. Detta kankomma att få effekter när det gäller utbildningen avvårdpersonal, vilket kommer att leda till speciellaproblem.Socialdemokraterna har på detta sätt svikit desämst ställda, kvinnor, sjuka, handikappade ochstuderande.Riksdagen uttalade när urholkningen avbasbeloppet beslutades att regeringen skulle följautvecklingen för de sämst ställda.Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet ompå vilket sätt regeringen tänker kompenserafolkpensionärer med enbart folkpension ochpensionstillskott och övriga låginkomsttagare somfått ekonomiska försämringar med anledning avskatteomläggningen.19 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 11 januari1990/91:335 av () tillsocialministern om sjuktransporter med taxi:När beslutet om moms på persontransporter togsunder höstriksdagen kan det inte ha varitriksdagens avsikt, att det skulle drabbasjuktransporter.Det kan innebära helt orimliga kostnader specielltför kroniskt sjuka, som måste ha oftaåterkommande behandlingar. Alla i skallha rätt till samma sjukvård oberoende avbostadsort.Är socialministern beredd att ändra på dettaförhållande?1990/91:336 av () tillsocialministern om den planeradetobakspropositionen:När erhöll såvälbudgetpropositionen som propositionsförklaringenför återfanns icke den av socialministerntidigare utlovade tobaksproposition.Med anledning av ovanstående ber jag att tillsocialministern få ställa följande fråga:När planerar regeringen att förelägga riksdagenstobakspropositionen, samt vilka åtgärder avsersocialministern vidtaga för att motverka negativakonsekvenser av en fördröjning avriksdagsbehandlingen av frågan?1990/91:337 av () tillförsvarsministern om det planerade svenskafältsjukhuset vid Gulfen:Enligt uppgift dröjer det minst fyra veckor innandet planerade svenska fältsjukhuset med personalkan transporteras till . Det är enansenlig tid med tanke på den uppenbara risken förkrigshandlingar redan i mitten av januari.Dessutom kan transporten ta -- åtminstoneom regeringen väljer båt istället för flyg.Blir det krigshandlingar och/ellerbörjan av februari blir det inga svenskahjälpinsatser om kriget får ett kort förlopp.Jag vill fråga försvarsministern:Nog skulle väl en svensk humanitär insats vidGulfen kunna mobiliseras i ett snabbare tempo ändet regeringen tänkt sig?den 14 januari1990/91:338 av () tillutrikesministern om stöd till de baltiskarepublikerna:Sovjetarméns övergrepp i hotar de trerepublikernas frihetssträvanden. Mycket talar föratt endast kraftfulla internationella påtryckningarkan få stopp på övervåldet och skapaförutsättningar för en ny dialog mellan de legitimaföreträdarna för de baltiska folken ochSovjetunionens ledning. måste därför påallt sätt arbeta för att den internationellareaktionen ytterligare skärps. Tänkbara initiativkan vara att begära ett utrikesministermöte inomEuroparådet, väcka talan om brott mot ESK-överenskommelsen om mänskliga rättigheter ochaktualisera frågan i FN.Vilka initiativ är utrikesministern beredd att ta föratt åstadkomma de skärpta internationellapåtryckningar för att få slut på Sovjetarménsövergrepp mot de baltiska republikerna och till stödför deras frihetssträvanden?1990/91:339 av () till statsrådetLena om Röda korsets hjälp tillTjernobyloffren:Internationella Röda Korsligan bedriver ett projektför hjälp till offren i Tjernobyl med inriktning påhumanitärt stöd och rehabiliteringsprogram.Svenska Röda korset har ansökt om ett bidrag påtvå miljoner från katastrofanslaget och det speciellaanslaget för för att delta i projektet.Regeringen avslog dock Röda korsets ansökan.Jag vill fråga biståndsministern hur regeringenmotiverar sitt avslag på Röda korsets ansökan.den 15 januari1990/91:340 av () tillstatsministern om medel tillkommunikationssektorn:I ett uttalande i har, enligttidningsuppgifter, uttalat att''huvudparten'' av de 20 miljarder som skall tillföraskommunikationssektorn skall tillföras och attStockholmsregionen fått en för liten del avinvesteringarna under 80-talet.Under våren återkommer regeringen med förslagom infrastrukturens finansiering samtinvesteringsplanering. I de förhandlingar sompågår i de tre storstadsregionerna har centernvälkomnat den satsning på 5,5 miljarder som avsessatsas på infrastruktur i dessa områden. Efterstatsministerns uttalanden kan regeringens politiktolkas så att investeringsandelen i skallförstärkas ytterligare på bekostnad av andraregioner i landet. Det finns enligt min uppfattningstora behov av investeringar i länliksom i andra delar av landet. I t.ex. Norrbottenslän är de planerade väginvesteringarna förperioden --1997 nedskurna med 325 milj. kr.jämfört med --1988. Det är mycket angelägetatt investeringarna får en regionalpolitisk profil.Avser regeringen att anslå ytterligare medel än deaviserade tillstorstadsområdena och på vilket sätt kommer t.ex.Norrbotten och andra regionalpolitiskt prioriteradeområden få del av medlen?1990/91:341 av () till statsministernom medel till kommunikationssektorn:I ett uttalande i , har enligt uppgifter imassmedia, statsministern sagt att ''huvudparten''av de 20 miljarder som skall tillföraskommunikationssektorn skall tillföras och attStockholm fått för liten del av investeringarnaunder 80-talet.Enligt uppfattning föreligger stora behovav infrastrukturinvesteringar över hela vårt land.Exempelvis finns på ett stort behov avinfrastrukturinvesteringar i våra fem järnvägslinjer.En sådan investering skulle ge möjlighet tillsnabbtåg till en mängd orter, samt en bra regionalpendeltågstrafik.Avser regeringen att anslå ytterligare medel än deaviserade tillstorstadsområdena och kommer dessa ytterligaremedel i så fall få en sådan profil att de såväl görnytta i våra storstadsområden som inom andradelar av vårt land?1990/91:342 av () tillstatsministern om fördelningen av medel tillkommunikationssektorn:I ett uttalande i har, enligttidningsuppgifter, uttalat att''huvudparten'' av de 20 miljarder som ska tillföraskommunikationssektorn tillföras . StatsrådetThalén anförde enligt referat att hadefått för lite räknat efter folkmängd. Under perioden1989--1997 utgör emellertid investeringsplanerna iStockholms län , vilket överstigerbefolkningsandelen. återkommerregeringen med förslag om infrastrukturensfinansiering samt investeringsplanering. I deförhandlingar som pågår i de trestorstadsregionerna har välkomnat densatsning på 5,5 miljarder som avses satsas påinfrastruktur i dessa områden.Efter statsministerns uttalanden kan regeringenspolitik tolkas så att andra regioner i landet erhållerallt mindre till väg- och järnvägsinvesteringar.I t.ex. är de planeradeväginvesteringarna för perioden --1997nedskurna med 208 milj.kr. jämfört med --1988. Därvid skall också beaktas att merparten avvägpengarna går till järnvägsunderhåll. Jag anseratt det är mycket angeläget att investeringarna förriket får en klar regionalpolitisk profil.På vilket sätt kommer t.ex. och andraregionalpolitiskt prioriterade områden få del avmedlen?20 § Kammaren åtskildes kl. 18.54.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.ajourneringen ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.