prot · GE09115 · 1991-05-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:115Tisdagen den 21 majKl. 14.30-- .Meddelande om muntliga frågor till statsråd den23 majAnf. 1 frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara:Statsminister , utbildningsministerBengt , bostadsminister ,socialminister och justitieministerLaila Freivalds.Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 13 och 14 maj.2 § Svar på fråga 1990/91:592 ommomsbeläggning av transaktioner inomallemansfonderna m.m.Anf. 2 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att avvisa krav vadgäller momsbeläggning av aktiefonder,allemansfonder m.m. Frågan har ställts motbakgrund av ett brevsvar från tillFondbolagens förening om mervärdebeskattningenav tjänster som tillhandahålls i samband medfondbolagens förvaltning av värdepappersfonder.Riksskatteverket har i brevsvaret till gett uttryck för sin uppfattning ominnebörden av gällande bestämmelser i lagen ommervärdeskatt. Enligt omfattas detjänster som ingår i ett fondbolags förvaltning av envärdepappersfond av skatteplikt till mervärdeskatt.Det är alltså inte så att harframställt några krav om att denna verksamhetskall momsbeläggas.Om man inte delar uppfattning ien beskattningsfråga, får man föra den till enrättslig prövning, antingen i form avförhandsbesked eller inom ramen för en normalskatteprocess. Frågan om skatteplikt förfondbolagens tjänster i samband med förvaltningav värdepappersfonder har ännu inte varit föremålför någon sådan prövning. Enligt uppgift har ettfondbolag nu ansökt om förhandsbesked i fråganhos eller ett enskilt statsråd kan sombekant inte göra några bedömningar elleruttalanden om tolkningen och tillämpningen avlagen. Jag avser därför inte att vidta några åtgärdermed anledning av brevsvar.Anf. 3 ():Herr talman! Enligt kutymen tackar jag för svaret,även om jag tycker att det lämnar mycket övrigt attönska. Ingen skugga skall dock falla överriksskatteverket -- den skall falla överfinansdepartementet och vår skatteminister, somhar åstadkommit en otydlig lagstiftning.I svaret hänvisas till förhandsbeskedsinstitutet. Dethar ju vi två diskuterat , ochdessförinnan har jag diskuterat det med förrefinansministern . Jag har därvid konstateratatt det tar så att få sådana besked attinstitutet inte fungerar.Är det acceptabelt att alla våra småsparare skallvänta så länge på besked? Kom ihåg att de går inoch ut ur fonderna. Antingen får fondbolagen ta utmoms och så skall de på något sätt betala tillbakaden om de får rätt. Det blir minst lika dyrbart somatt betala tillbaka tvångssparandet. Eller också tarde inte ut moms och så säger våra domstolar någotannat. Det är därför jag har frågat: Kan man integöra någonting?Jo, visst kan man göra någonting. , , har föreslagitatt man skall ändra lagen; man kan föra in enmening med följande lydelse: Med sådanverksamhet förstås också ett fondbolagsfondverksamhet enligt 1 § första stycket i lagen1990-11-14 om värdepappersfonder. Jag vill frågastatsrådet: det inte vara bra att ta ett initiativpå till att föra in en mening avsådan lydelse i lagen?Anf. 4 Statsrådet ():Herr talman! Som väl vet har viför inte så länge sedan föreslagit förändringar somgäller rättsnämndens verksamhet och som med allsäkerhet kommer att leda till en snabbareärendebehandling. Men i övrigt får även MargitGennser acceptera den ordning som vi har fastställthär i landet för att hantera den typen av frågor.När det sedan gäller sakfrågan vill jag säga att mannaturligtvis kan kräva ändrad lagstiftning. Frånregeringens sida avser vi inte att ta några sådanainitiativ.En omständighet som har betydelse isammanhanget är det inkomstbortfall som detskulle innebära. Här har förekommit uppgifter omatt det skulle kosta 300 milj.kr. Jagkan nu inte gå i god för att den uppgiften är riktig --det är möjligt att det är högt räknat. Det innebäratt värdepappersfonderna skulle ta ut 1,2 miljarderkronor i ersättning för förvaltning avvärdepappersfonderna.Oavsett hur stort beloppet är handlar det om ettskattebortfall. Jag har inte för vana att krävaallsköns ofinansierade skattesänkningar likalättvindigt som . Vi har ett ansvarför att föra en stram finanspolitik och den typen avständiga försvagningar av statsfinanserna somförordas från olika håll vill jag inte medverka till,med alla de negativa konsekvenser som det skullefå.Anf. 5 ():Herr talman! Jag har i tre -- möjligen t.o.m.fyra -- år fått löfte om att förhandsinstitutet skallfungera. Det fungerar fortfarande inte, och manräknar inte med att få svar i första instans /92; sedan kan ärendet också gå tillregeringsrätten.Så till frågan om man inte borde ändralagstiftningen här. För det första skall man alltid hatydlig lagstiftning -- det har vi inte, men det tyckerErik tydligen inte spelar så stor roll.För det andra: Är det då bättre att våra sparareantingen konsumerar sina pengar eller att de lånarut dem till utlandet? Då får vi inte in några skatteralls. Man måste se det ur den dynamiska aspekten --jag tänker på alternativen -- också.Anf. 6 Statsrådet ():Herr talman! Jag nöjer mig med att konstatera atthushållssparandet har ökat kraftigt under senaretid. Det är glädjande att vi har denna vändninguppåt. En lika positiv utveckling kunde vi intekonstatera då satt i regeringen.Jag är övertygad om att denna förbättring beror tillstor del på just skattereformen, som är gynnsam försparande. Jag tror att den utvecklingen kommer attfortsätta framöver.Anf. 7 ():Herr talman! Det beror alldeles på vilkenreferenspunkt man har. Vårt hushållssparande harnär det har förts socialistisk politik under lång tidgått nedåt. Det var katastrofalt negativt, och det ärklart att det inte kan förbli så under en längre tid.Vi börjar nu få till stånd en normalisering, enstabilisering på en något mer positiv nivå. En delhar väl skattereformen gjort -- hushållsupplåningenavspeglade väl en del skatteplanering också. Mendet långsiktiga, stabila hushållssparandet, där allamänniskor sparar i företag, vilket är så viktigt förvår lönebildningsprocess -- det är nämligen enpedagogisk uppgift att få folk att förstå hur företagfungerar -- vill man inte främja, och det beklagarjag. Men här är det ett svalg mellan oss, mellansocialistens och marknadsekonomens syn; de ärhelt olika.Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! Det var en intressant upplysning attMargit anser att förde ensocialistisk sparpolitik. Oavsett vilka förteckenhans sparpolitik hade kan vi konstatera attsparandet då gick ned. går sparandet upp, ochdet tycker jag är glädjande.Anf. 9 ():Herr talman! Vi skall komma ihåg att världen sågannorlunda ut som finansminister. Vidare hade han definitivt intemajoritet, inte ens i regeringen, så nog var denpolitiken något präglad av ett mycket långvarigtsocialdemokratiskt maktinnehav.För övrigt är jag förvånad över att inte har läst så mycket av att vi kan vara överens om att vi måste främjabl.a. Vi måste skapa förståelseför näringslivets villkor. Och det gör man bästgenom att folk blir ägare till företag, aktier, menhelst svenska företag. Det är inte så bra att vi sättervåra pengar i och investerar iTyskland, i , i , i ,osv.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1990/91:594 om effekterna avmåltidsbeskattningenAnf. 10 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att vidta åtgärder som mildrar denegativa effekterna av beskattningen avmåltidssubventionerna för anställda i offentlig ochprivat verksamhet.Ett viktigt mål för skattereformen är attåstadkomma en likformig beskattning av olikatyper av löneförmåner. Naturaförmåner skallsåledes inte behandlas gynnsammare skattemässigtän kontantlön. En av de förändringar som gjorts föratt uppnå detta syfte är att förmånsvärdet av en frimåltid per dag (lunch eller middag), numeravärderas till genomsnittspriset i riket för enlunchmåltid av normal beskaffenhet mot tidigare60 % av genomsnittspriset.De nya reglerna började tillämpas den 1 januari1991 och har således gällt . Det ärdärför enligt min mening för tidigt att redan nubedöma reglernas effekter. Av vad som hittillsframkommit ser jag dock ingen anledning att pådetta område frångå de nyabeskattningsprinciperna. Jag är således förnärvarande inte beredd att initiera någon översynav reglerna rörande värdering av kostförmån.Jag vill i sammanhanget framhålla att jag harförståelse för den betydelse en god kosthållning kanha för de anställdas allmänna hälsotillstånd ocharbetsprestationer. Detta är enligt min meningemellertid i grunden inte en fråga förskattesystemet.Slutligen vill jag också påpeka att omfattningen avarbetsgivarnas måltidssubventioner hör till defrågor som avtalsvis får regleras mellan anställdaoch arbetsgivare.Anf. 11 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. Vi har även haft några skattedebatteri första kammaren -- om skattesystemet, omlikformigheter, osv.För det första har vi från hävdat att socialaavgifter inte borde utgå, eftersom man inte har denhär kostnaden när man är sjuk men man får alltsåsjuklön, som skall täcka den kostnaden, om manhar en subvention.För det andra har man höjt kostadsnivån. Förutkunde måltidspriserna ligga vid 25--. Heltplötsligt skall måltiderna kosta 44:20, vare sig manäter mycket eller litet, om inte arbetsgivaren skallbetala sociala avgifter på mellanskillnaden.Sedan har det visat sig att företag kan lämnasubventioner med 25--. utöver detta utan attskattekonsekvenser inträder. Det betyder att man ivissa fall har höjt kostnadsnivån från 25--. Då frågar jag mig: På vilket sätt har i såfall det inslaget i skattereformen lett till ett dämpatkostnadsläge -- det var ju ett av skälen förskattereformen? Och på vilket sätt kan man hävdaatt likformigheten har blivit mer utbredd och atträttvisan är större, med hänsyn till just det jag nyssnämnde?Därtill kommer att det inom offentlig sektor finnsmånga kvinnor och många deltidsarbetandekvinnor. För en som har en deltidsarbetandes lönbetyder de här förändringarna oerhört mycket merän för en som jobbar heltid. Det har visat sig att dethär har slagit väldigt hårt mot kvinnorna i offentligsektor -- i vården, i kommuner och landsting.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! tar upp en rad frågorsom egentligen ligger utanför skattepolitiken. Dithör de allmäna hälsopolitiska synpunkterna. Deproblemen skall, anser jag, inte lösas viaskattesystemet; det är inget bra instrument. Dit hörvidare sådana frågor som lönesättningen förlågavlönade. Det är naturligtvis en lönepolitiskfråga om man vill förbättra villkoren för dem.Samma sak är det med frågan om i vilkenomfattning man subventionerar måltider i offentligresp. Den möjligheten finns , ochman kan om man så vill ställa krav på ökade sådanainsatser från arbetsgivarna, men det är inte en frågaför skattesystemet, utan det ligger utanför detområdet.Anf. 13 ():Herr talman! Inte en fråga för skattesystemet --nja. Det är klart att hälsoskälen och frågan omkvaliteten i arbetsmiljön berör även andra områdenän skatteområdet. Men om nu beslut påskatteområdet som sådant påverkar arbetsmiljön --det här får väl anses vara en arbetsmiljöfråga -- ochäven kostnadssituationen är det klart att man måsteanknyta det också till beslut som vi har fattat närdet gäller skattesystemet. Jag vill bara fråga: Varförkan man inte ta bort de sociala avgifterna på denhär delen? Ersättning för kostnader som man intehar när man inte är på jobbet borde ju ändå inteingå i sjuklönen.Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Det finns starka skäl att ha enlikformig beskattning av all den ersättning som gårfrån arbetsgivaren till de anställda, oavsett i vilkenform denna ersättning utbetalas. Det var en viktigprincip i skattereformen och är det alltjämt. Tilldetta kommer att en ändring av detta skulleinnebära ett skattebortfall -- det gäller här liksom iden föregående frågan. Det är lätt att framföralånga önskelistor om skattelättnader -- det görsockså från många håll. Det brukar vara svårare attge besked om hur de försvagningarna skallbekostas.Låt mig säga att för att hålla nere matkostnadernakrävs det framför allt en ekonomisk politik somförmår nedbringa pris- och kostnadsökningarna. Viär på god väg att åstadkomma detta. Vi diskuterarnu frågan om momsen på maten -- avvakta ställningstagandet i den frågan. Mendet finns ett område där man kan sänkamatkostnaderna -- jag hoppas att ställer sig bakom regeringens förslag -- utan attdet får några som helst negativa statsfinansiellakonsekvenser. Jag tänker då på vårt förslag attminska gränsskyddet på matområdet. På det sättetkan vi direkt få lägre matpriser för konsumenterna.Anf. 15 ():Herr talman! är vi inne på ett helt annat ämne.Det brukar vara vi frågeställare som får tillsägelseatt vi skall hålla oss till det som frågan handlar om.Jag har talat om de anställdas förhållanden. Talar viom matmoms gäller det de priser somkonsumenterna möter. Det är inte alldeles säkert --det är inte riktigt utrett -- hur det sänkta gränsskyddsom ni har föreslagit kommer att slå. Det kan fåäven andra effekter, som inte har lyfts fram, som ärklart negativa och som kommer att verkafördyrande i samhället.Men jag vill ändå fråga: Av vilken anledning måsteman ha sociala avgifter? Jag vill ha svar på denfrågan -- jag tycker inte att det är nödvändigt att hasociala avgifter på kostnadsförmåner eller hur jagnu skall uttrycka det. Det höjer sjuklönen utöverden nivå som den egentligen borde ligga på.Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! Jag har redan svarat på den frågan.Av likformighetsskäl och på grund av behovet avintäkter. Att ta bort de sociala avgifterna innebäratt man bryter sönder likformigheten och att manminskar inkomsterna, och har intetalat om hur vi skall ersätta det inkomstbortfallet.Jag hävdar att borttagandet av gränsskyddet ochmöjligheterna att därigenom få lägre matpriser,oavsett om maten äts i personalrestauranger ellerpå annat håll, i hög grad har relevans för den härdiskussionen. Det här är en åtgärd som direkt fårpositiva effekter för landets alla konsumenterredan den 1 juli. Jag hoppas att det förslaget. Det kommer att visa sig ocksåi personalmatsalarna, när det här genomförs.Anf. 17 ():Herr talman! Statsrådet kan verkligen förenklaproblematiken och försöka komma lättvindigtundan den.Likformigheten är, visar det sig, egentligen inte allsnågon likformighet. Här har vi genom ett beslutskapat mycket stora olikformigheter bland deanställda i företagen, där bl.a. kvinnorna ochdeltidsanställda har drabbats hårdare än andra,därför att de också har lägre löner. Det visar sig attdet där finns lyxsubventioner som har tillkommitjust med utgångspunkt i det här beslutet. Hur kanstatsrådet påstå att det skulle vara likformighet manhar åsyftat, när man egentligen åstadkommit meroch mer av olikformighet och ökade kostnader förföretagen?Anf. 18 Statsrådet ():Herr talman! Jag vidhåller att vi har skapat enlikformighet i beskattningsreglerna. Att det sedanfinns arbetsgivare som hanterar sin personal påolika sätt -- vissa vill ge lunchsubventioner ochandra vill inte göra det -- må det vara hänt. Det ärinte en fråga för skattepolitiken.Vi kan knappast förhindra den olikformigheten,såvida vi inte inför en mycket hård centralstyrning idetta land när det gäller personalvård ochpersonalförmåner på landets alla arbetsplatser. Jagtror väl ändå inte att det är avsiktatt föreslå något sådant.Anf. 19 ():Herr talman! Någon hård centralstyrning har jagverkligen inte föreslagit utan snarare det omvända.Jag kan däremot konstatera att vi nästan till ledahar hört om detta med likformigheten när det gällermervärdeskatten. handlar det här inte om detta.Men det har visat sig att inte heller det har hållit ilånga loppet. Det finns ingen klar likformighet ellerenhetlighet, eftersom gränsdragningar alltid måsteske. Denna skattereform är mer till för att skapa enlikformighet för byråkratin men inte alls till för denolikformade verklighet som vi politiker har attmöta.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1990/91:608 omskattepolitiken och miljönAnf. 20 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig på vilketsätt regeringen avser att genom skattepolitiken visasin miljövänlighet när det gäller trafiken.Strävan efter en bättre miljö har iallt högre grad kommit att påverka skattepolitiken.Skatternas utformning har därmed blivit ett viktigtinstrument i miljöpolitiken. Under det senaste årethar denna utveckling förstärkts, inte minst vadgäller trafiken.Genom skattereformen skedde en kraftigomfördelning av skatteuttaget, så att skatten påarbete och sparande sänktes och i stället skärptespå konsumtion, energi och miljöskadliga ämnen.För trafiken innebar reformen att bensinprisethöjdes kraftigt, med , medan kostnaden förkollektivtrafiken höjdes med endast 6--8 %.Därmed stärktes kollektivtrafikenskonkurrenskraft väsentligt, vilket också harbidragit till att kollektivresandet ökar ochbilåkandet minskar på många år.Även tågets konkurrenskraft har stärkts gentemotflyget och bilen.I miljöpropositionen föreslog regeringenen rad ytterligare skattepolitiska åtgärder för attskapa en miljövänligare trafik.Miljöklasser och förändringar avförsäljningsskatten (accisen) införs för nyapersonbilar, lastbilar och bussar. Accisen blir lägreför särskilt miljövänliga fordon och högre försådana fordon som enbart uppfyller lagensminimikrav. Skatteskillnaden mellan blyad ochoblyad bensin ökar så att försäljningen av blyadbensin och därmed utsläppen av bly kan nedbringasytterligare. Miljöklasserna för dieseloljor skärpsytterligare för att påskynda övergången till renarebränslen för bussar och lastbilar, inte minst istorstäderna.Som framgått av min redogörelse används skatterför att åstadkomma en mer miljövänlig trafik ibetydande och ökande utsträckning. om motsatsen saknar grund.Andre vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.5 § Svar på fråga 1990/91:630 omreavinstbeskattningen för bostäderAnf. 21 Statsrådet ():Herr talman! har frågatbostadsministern när regeringen avser atteffektuera en av gjord beställningavseende justeringar i reavinstreglerna för bostädermed anledning av det nyabostadsfinansieringssystemet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Inom pågår ettarbete med de skattefrågor -- däribland den somBertil tar upp -- som föranleds av detnya bostadsfinansieringssystemet. Den lagstiftningsom krävs är av den karaktären att ettregeringsförslag måste föregås avremissbehandling. Arbetet bedrivs därför med deninriktningen att förslag till ändrade skattereglerinom kort skall redovisas i endepartementspromemoria. Avsikten är att ettregeringsförslag i ämnet skall lämnas till riksdageni höst.Anf. 22 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Det främsta skälet till min fråga är att de redanorimliga reavinstbeskattningsreglerna för bostäderfår en alltmer förödande effekt med de räntelånsom kommer att tillämpas med det nyabostadsfinansieringssystemet. Denna insikt harefter hand kommit att delas av samtligabostadsutskottets ledamöter, alltså även desocialdemokratiska. Med anledning härav harriksdagen gjort ett tillkännagivande. Denna skattbör rättas till.Men det är inte enbart med anledning av räntelånensom denna skatt är olycklig och oriktig. Det ärockså i övrigt av flera skäl oriktigt att ha den kvar.För det första blir det en inlåsningseffekt.Människor kommer inte att byta bostad i denutsträckning som vore möjlig och rimlig.För det andra drabbar beskattningen dem sommåste byta sin bostad, flytta och ta ett nytt jobb. Dekan drabbas mycket hårt av dennareavinstbeskattning.För det tredje kommer man i vårt land att bygga flerlägenheter än vad man annars skulle göra, eftersomrörligheten minskar.I andra länder har man ganska liberala regler närdet gäller reavinstbeskattningen eller flyttskattensom den egentligen kan kallas. I åtskilliga länderhar man ingen skatt alls, och i andra länder skallskatt betalas vid innehav under mycket kortaperioder.Jag vill tacka för svaret så till vida att vi kanförvänta oss ett förslag , men jag anser att detär . Det måste finnas en vissframförhållning. Jag vill fråga statsrådet: översyn att begränsa sig enbart tillräntelånesystemet, eller kommer det att ske enöversyn av flyttskatten i allmänhet? Jag anser attdet finns motiv till att göra en allmän översyn ochminska flyttskatten eller helt ta bort den.Anf. 23 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill inte föregripa det kommandeförslag som jag har aviserat men som vi inte ärfärdiga med. får ge sig till tåls tillsdet är färdigt.Jag delar inte den beskrivning som BertilDanielsson ger av beskattningen på detta område.För att upprätthålla principen om lika behandlingav skatt på arbete och skatt på kapital är det viktigtatt vi också har en fungerande beskattning avrealisationsvinster på bostäder. Att slopa den ellerinföra en sådan ordning att den i praktiken intefungerar skulle vara, menar jag, att bryta motdenna viktiga princip.Jag kan hålla med om att det system som vi nu harkan skapa vissa olägenheter i kombination medräntelånesystemet och att det över huvud taget ivissa delar är en svår pedagogisk uppgift attförklara hur systemet fungerar. Däremot anser jagatt systemet i grunden är riktigt. Jag kan alltså intehålla med om att det skulle vara felaktigt att ta utskatt på det sätt som görs.Anf. 24 ():Herr talman! Statsrådet vill inte jämställa bostäderoch kapital i beskattningshänseende. Men det finnstrots allt en avgörande skillnad, nämligen attmänniskor har bostäder för att bo i och inte för attspekulera eller göra sig förtjänster.Det helt övervägande antalet människor har ellerskaffar sig en bostad för att bo i. Det är orimligt attden som tvingas flytta skall betala stora skatter baraför att man flyttar från en bostad till en annan somkan vara likvärdig. Det finns skrämmande exempeldär handikappade har flyttat ett våningsplan ner iett hus och därmed fått betala reavinstskatt. Så kandet inte få vara.Statsrådet säger att det är en pedagogisk uppgift attförklara detta. Jag tror att det är mer än så. Dettaär en skatt som egentligen är felaktig, och i ettsådant läge hjälper det nog inte med en godpedagogik.Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror inte att man skall användauttryck som ''riktig'' eller ''felaktig''. Här handlardet ytterst om vilka värderingar man har. har uppenbarligen den värderingen attkapitalvinster skall vara skattefria eller i varje fallha en väsentligt lägre skatt än arbetsinkomster. Jagdelar inte den uppfattningen.Det exempel som anförde omden handikappade som flyttar en våning, är detexempel som man brukar ta fram när man vill habort denna skatt. Men man skall ha klart för sig, attom skatten tas bort kommer en ytterst liten del avfördelarna att tillfalla de handikappade. De storafördelarna tillfaller förmögna människor som kangöra miljonvinster utan att betala en krona i skatt.Det är jag inte beredd att medverka till.Anf. 26 ():Herr talman! Om jag tolkar statsrådet rätt, skall dehandikappade få betala priset för att någoneventuellt kan göra sig en liten förtjänst. Detsynsättet kan i varje fall inte jag dela.Hur kommer det sig att länder som ,, och intehar någon flyttskatt alls? har en gräns på ettår, liksom och . Ivår omvärld är det endast som har enskatt på innehav som varat . Hurkommer det sig? Har de helt missat detta? Vilkamotiv kan de ha för att göra på detta sätt?Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Om man skall bedriva en effektivpolitik till förmån för de handikappade, finns detinstrument som är oerhört överlägsna de vi talar omi dag. En sådan politik bedrivs också, och detkommer vi att göra även i framtiden.Den åtgärd som föreslår, slopadeller lindrad skatt på reavinster, kommer till heltövervägande del att vara till förmån för människormed höga inkomster och stora förmögenheter.