prot · GE0976 · 1991-03-12 00:00:00 — 23 Statsrådet ():Herr talman! har nämnt ettpar åtgärder som har det gemensamt att de kostarpengar. I det ena fallet, när det gällerutvecklingsfonderna, ökar de statsutgifterna, och idet andra fallet, en sänkning avarbetsgivaravgifterna, berövar staten inkomster.Det är naturligtvis lätt att utforma önskelistor, menvi måste också se till helheten och ta ansvaret förstatsfinanser och samhällsekonomi samt ytterstäven för småföretagen och näringslivet. Vad somhänder om vi får försvagade statsfinanser är att viockså får högre inflation och högre räntor, någotsom är utomordentligt skadligt, inte minst försmåföretagen. Här måste det alltså råda en starkrestriktivitet.Den skattereform som genomförts är enligtmin uppfattning mycket positiv även för landetssmåföretagare.Får jag nämna att de regionalautvecklingsfonderna är beredda att mot ersättningmedverka i fördjupade kreditutredningar ochgenom samarbete med de berörda företagen. Detkan gälla analyser som avser branscher ellerspecifika företag.Anf. 24 ():Herr talman! Jag känner till utvecklingsfondernasroll när det gäller kreditutredningar, men det blirinte mer pengar därför att man gör utredningar.Den största utgiften för samhället skulle uppstå ombankernas åtstramning av krediterna tillsmåföretagen leder till att dessa inte kan investera.Detta leder i sin tur till ökad arbetslöshet, och detkommer til syvende og sidst att komma på kontonaBeredskapsåtgärder och Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Varenda åtgärd som regering och riksdag kan vidtaför att stärka småföretagens situation genom enförbättring av kreditgivningen måste vidtas. Jagtänker då inte på riskkapitalbolagen, som har ettannat syfte.Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Vi är säkerligen överens om attstatsmakterna på olika sätt skall arbeta för attstödja småföretagen i deras utveckling ochexpansion. En rad sådana åtgärder har undersenare år vidtagits. Jag tänker inte bara påskattereformen utan också på de åtgärder somvidtagits när det gäller riskkapitalbolagen och definansiella marknaderna. Dessa åtgärder är positivaför landets småföretag. Men av ännu störrebetydelse är att den ekonomiska utvecklingen istort går i rätt riktning och att den ekonomiskapolitiken har en sådan inriktning att den stöder enpositiv utveckling i småföretagen. Detta är förvissoen av de viktigaste uppgifter som vi har, och denekonomiska politiken har fått en sådan inriktningatt den tar sikte på lägre inflation, lägre räntor ochen bättre ekonomisk tillväxt.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tror att vi är överens om måletoch om behovet av tillväxt i näringslivet och ismåföretagen. Men låt mig då säga att jagtycker att regeringens åtgärder på detta områdeinte motsvarar de ambitioner som kommer tilluttryck på de tättskrivna sidorna ombehovet av en effektiv näringspolitik och en ökadtillväxt i samhället.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1990/91:406 om framtidaskolledares kompetensAnf. 27 Statsrådet ():Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för attgarantera att skolledare har nödvändigakunskaper och erfarenheter av arbetet i skolan.Jag har i många sammanhang, bl.a. i propositionenom ansvaret för skolan betonat skolledarnasmycket viktiga roll för utbildningens kvalitet, ochatt det är väsentligt att det till rektorer utsespersoner som har goda förutsättningar att klaradenna uppgift. I en framtida skola där staten angermål och riktlinjer och där kommunerna ansvararför genomförandet av verksamheten har rektor ensjälvklar och betydelsefull roll för den lokalaskolverksamheten.Enligt den nya skollagen, som gäller fr.o.m. den 1januari, får som rektor bara anställas den somgenom utbildning och erfarenhet förvärvatpedagogisk insikt.Enligt min uppfattning kommer de rektorer som nuanställs av kommunerna -- liksom de skolledaresom har anställts -- i de allra flesta fall att habåde lärarutbildning och lärarerfarenhet. Någrakategoriska krav därvidlag bör dock inte ställas.Det var förslaget i ansvarspropositionen och detblev också beslut.Jag anser inte att det finns anledning att ändra dettaställningstagande.Anf. 28 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret, som jagemellertid inte är helt nöjd med. Det som i den nyaskollagen sägs om att ''som rektor får anställas densom genom utbildning och erfarenhet har förvärvatpedagogisk insikt'' kan tolkas olika. Man har t.ex. vidomstruktureringar inom skola och barnomsorganställt förskollärare som rektorer. De kan ju varaalldeles utmärkta personer, men på skolledaremåste det ställas speciella krav med hänsyn tillskolans huvuduppgift och skolans mål. Det måste iskolans ledning finnas personer som med kraft kanmedverka till att eleverna får goda kunskaper ochfärdigheter.Rektor skall t.ex. värna om en grundligundervisning i varje ämne. Samverkan mellanämnena måste baseras på att varje ämne får sin tid.Detta är en uppgift för rektor. Rektors uppgift ärockså att värna om undervisningen, så att inte olikaaktiviteter får bryta undervisningen. Integreringoch blockundervisning kan ju sudda ut gränsernadels mellan olika verksamheter, dels mellanämnena. Den nationella utvärderingen har ocksåvisat att vissa ämnen inte får den tid som de skallha.Det är viktigt att både lärare och skolledare harnödvändig ämneskompetens och nödvändigerfarenhet av skola och undervisning. Vi har sagtatt krav på lärarutbildning eller annan likvärdigutbildning normalt bör ställas. Jag vill frågaskolministern om han inte instämmer i detta. Vadavser skolministern att göra för att säkerställakompetensen, om det nu är så att andra än personermed lärarbakgrund anställs som rektorer?Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att själv pekadepå vad det egentligen handlar om. Vi har en delbrister i dagens skola trots att vi har den regleringav skolledartjänsterna som efterlyser.Det är alltså inte kravet på den ena eller andrabakgrunden det gäller. Som hon själv sade handlardet om vilka kvaliteter som pedagogiska ledare demänniskor som skall vara skolledare besitter. Deskall vara trovärdiga inför sin personal, och de skallha kunskaper om det som styr verksamheten iskolan -- läroplaner, kursplaner och timplaner.Dessa skall våra skolledare hävda och kunna göradet med kraft.Vi har sagt att vi framför oss ser en utveckling därdet normala är att skolledarna har lärarbakgrund.Men det skall också finnas utrymme för människorsom på annat sätt har förvärvat pedagogisk insiktatt kunna komma in och göra en ledargärning iskolans värld. Vad gjort är att öppnaskolan i det avseendet för en ny kategorimänniskor, som jag tror kommer att tillföra skolanmycket gott. Det vore defensivt, och, skulle jagvilja påstå, helt felaktigt att se detta som enmotsättning till att man skall hävda ämnen ochkunskaper i skolans värld. Skolans mål skallhävdas, och det är skolledarens uppgift att se till attså blir fallet, oavsett vilken utbildningsbakgrundskolledaren har.Det är så vi resonerar, och detta ställde sigriksdagen bakom.Anf. 30 ():Herr talman! En brist i skolan är att vissaämnen inte får tillräckligt med tid. Det är ettproblem att skolans huvuduppgift -- att gekunskaper och förmedla färdigheter -- inte ses somöverordnad andra uppgifter. Det är viktigt attskolledarna och annan personal i skolan värnar omskolans huvuduppgift.Jag håller med skolministern om att en skolledaremåste ha även andra egenskaper än de som kaninhämtas genom lärarbakgrund eller annanbakgrund i skolan. Men om man inte har tillräckligkompetens och inte har skolans mål tillräckligt klartför sig är risken trots allt stor att man, såsom i dagsker i alldeles för stor utsträckning, låter andraaktiviteter bryta in i undervisningen. Det finnsockså en risk att man i den ämnessamverkan somförekommer, i den blockläsning som tyvärr i alltförhög grad förekommer, inte låter enskilda ämnen fåden tid som de enligt läroplanen skall ha men somde inte får, vilket den nationella utvärderingenvisar.Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! omöjliggör egentligensin egen debatt. Vad det handlar om är nämligenden framtida rekryteringen av skolledare, vilkenAnn-Cathrine vill ha på ett visst sätt föratt, som hon säger, värna kunskap ochämnesfördjupning. Den modell för rekrytering avskolledare som förespråkaröverensstämmer med den modell vi har haft hittillsmen som nu har övergett.Det som kritiserar i skolan är etttillstånd som har uppkommit under just den typ avskolledare som tydligen vill hatillbaka, och det är detta som har vänt sigemot. Vi ser modernare på den här frågan. Det ärfråga om ett ledarskap som naturligtvis kräver enförankring i skolans värld. Denna förankringkommer sig vanligen av att man har enlärarbakgrund, men det finns också andramöjligheter.Vi ställer emellertid det kravet på skolledarna attde såsom ledare skall hävda läroplanerna. Vi skallinte behöva uppleva den typen av situation somredovisas i en del av den nationella utvärderingen.Det är så vi ser det, och det har ställt upppå.Anf. 32 ():Herr talman! I av decentralisering -- vimoderater hade dock i fråga om denna velat gålängre än vad skolministern har gjort -- är det destoviktigare att man förtydligar skolans mål och slår fast att skolans huvuduppgift är att gekunskaper och färdigheter. Det är då destoviktigare att man slår fast att de personer som skallleda skolan, såsom skolledare eller rektorer, skallha tillräcklig ämneskompetens och även denödvändiga förutsättningarna för sin uppgift.Jag vill återigen fråga skolministern: Vad avserskolministern göra för det fall det visar sig att detär personer med annan bakgrund än lärarbakgrundsom utses till skolledare eller rektorer och skolanskunskapsmål inte får göra sig gällande? Vad händerom annan verksamhet på detta sätt får ta över ochskolan i för hög grad integreras, om gränsernasuddas ut och kunskaperna och färdigheterna blirlidande?Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! Diskussionen blir något förvirrad,eftersom denna kammare så sent som för någramånader sedan har tagit ställning för ett helt annatsätt att se på ansvarstagandet och styraverksamheten i våra skolor än det som efterlyser. Hon kräver att jag skall ingripa, attjag skall ta en eller annan kommun i örat på grundav att de anställer en viss typ av skolledare.Fru , vi har alldeles från dennakammare uttalat att vi har förtroende för demänniskor som arbetar ute i skolorna. Jag harockså förtroende för de människor somkommunerna anställer. Skulle det visa sig att detdär kommer in en och annan som inte klarar sinarbetsuppgift får dessa personer naturligtvis isamband med utvärderingar av verksamhetenberedas andra arbetsuppgifter. Det är självklart.Men att några månader efter det att vi hargenomfört en gigantisk decentralisering kräva attskolministern skall börja vidta åtgärder motkommuner som i denna fråga agerar i enlighet meddet riksdagsbeslut vi alldeles fattade, det ärmed förlov sagt att vara alldeles för centralistisk.Dit hoppas jag verkligen inte att vi kommer.Anf. 34 ():Herr talman! Det är riktigt att det alldeles nyligenfattades ett beslut på detta område. Somskolministern kanske kommer ihåg hade vimoderater till betänkandet reservationer i mångafrågor, också när det gäller just denna fråga.Skolministerns och uppgift i sambandmed att man decentraliserar skolan är just att slåfast mål och riktlinjer, att slå fast vad som är skolanshuvuduppgift. Det är ju detta vi talar om i dag.Rektorer och andra skolledare skall vara de som sertill att skolans mål och huvuduppgift genomförs utei våra skolor. De skall vara de som leder dettaarbete.Jag har pekat på att det i och med den integrationoch den omstrukturering som förekommer och ioch med den samverkan som byggs upp mellanbarnomsorg, skola, skolbarnsomsorg och skolafinns en uppenbar risk att det som är skola skjutsåt sidan. Det är väsentligt att de rektorer som utsesverkligen värnar om skolans uppgift och omämneskompetens.Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! beskriver på ett bra sättvad vi har gjort i skolpolitiken. De människor somkommunerna nu anställer som ledare skallnaturligtvis anställas utifrån utgångspunkten att deskall klara sitt ledararbete. Vanligtvis rör det sig ompersoner med lärarbakgrund, men också andra kankomma i fråga.Jag har uppmärksammat att någon från moderatasamlingspartiet har uttryckt att förskollärare inteskulle vara lämpliga för att bära en skolledarrollinom skolan. Jag tror att det är ett mycket farligtsynsätt. Det är fråga om människor som i allrahögsta grad har en kompetens som på många sättkan vara till glädje, inte minst för lågstadiet och detidiga åren i skolan. Dessa personer kan på så sättmycket väl fungera som skolledare.Det är inte fråga om att enbart den grundutbildningman genomgick för länge sedan skall avgöra omman klarar av en ledaruppgift eller inte, utan ävenandra kvaliteter måste vägas in. Detta harkommunerna nu fått rätt till, och den rätten skall viinte ta ifrån dem, . 36 ():Herr talman! Jag sade inledningsvis att deförskollärare eller andra som utses till att varaskolledare självfallet kan vara mycket kompetentaoch bra personer. Men det krävs någonting alldelesspeciellt för att vara ledare inom skolans område.Detta är nödvändigt för att man både skall kunnaleda personalen och värna om kunskaper ochfärdigheter, att värna om att ämnena ochämneskompetensen kommer till sin rätt.Det är detta jag har tagit upp i min fråga tillskolministern. Vad avser skolministern göra för attde människor som, kanske med en annanbakgrund, kommer till skolan som skolledare skallkunna upprätthålla kunskaper och kompetens inomskolan?Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1990/91:443 om åtgärder motbrister i skolanAnf. 37 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag anser mest angelägna för att kommatill rätta med bristerna i skolan.Låt mig inledningsvis markera att den svenskaskolan står sig väl vid internationella jämförelser.Självfallet finns det också brister, inte heller densvenska skolan är fullkomlig. Bristerna är olika frånskola till skola och måste därför åtgärdas lokalt.Detta är också ett skäl till att kommunerna nu harfått genomförandeansvaret för skolan. Därmedskapas förbättrade förutsättningar för den lokalautvecklingen av verksamheten.Den skrift, Skolan behöver dig, som ärutgångspunkt för fråga skall ses somett led i arbetet med att engagera föräldrarna iskolan och därmed bidra till att förbättra den.Jag vill emellertid nämna några områden som jagmera generellt anser bör förbättras. Det gällerförankringen i det egna kulturarvet -- vår historiaoch vårt språk -- för att förstå det egna samhälletoch den kulturella mångfald som finns i Sverige.Det gäller också de krav på utbildningen som ställsav den ökade internationaliseringen. Många eleverhar påbörjat sin utbildning i något annat land, ochfler och fler vill bedriva delar av sina studier i andraländer. Språkprogrammen måste bl.a. förstärkas.Slutligen gäller det miljökunskap, som måste bli ettcentralt kunskapsområde i skolan. Eleverna måstefå sådana kunskaper att de kan ta ställning vadgäller den egna livsstilen och delta i detdemokratiska beslutsfattandet.Den svenska skolan är en bra skola med mycketkompetenta lärare som gör ett mycket bra arbete.Enligt min mening bör vi gå vidare i vår strävan attförändra den så att de potentiellautvecklingsresurser som finns bland elever, lärare,skolledare, skolpolitiker och föräldrar kan tas tillvara.Anf. 38 ():Herr talman! Jag tackar skolministern för svaret påmin fråga. Skolministern har alldeles rätt när hansäger att det är skriften Skolan behöver dig som ärutgångspunkten för min fråga.Jag har ställt frågan därför att alltidnär vi moderater talar om det som skolan harmisslyckats med säger, att bara ärinriktade på att svartmåla. Men erkänner GöranPersson i skriften att allt inte är bra i den svenskaskolan. Jag skulle då kunna använda hans egetuttryckssätt, det han själv använder i andrasammanhang, och säga att han svartmålar. Iskriften står det ordagrant: ''Visst finns det sakersom vi lyckats mindre bra med.'' Det som ''vi'' -- ochmed ''vi'' måste menasocialdemokraterna -- lyckats mindre bra med -- enskön omskrivning för att det har gått snett -- kan välinte allt vara lika illa. I så fall vore det ju riktigtdåligt.Vad jag ville veta med min fråga var: Vilken åtgärdanser skolministern vara mest angelägen för attråda bot på bristerna? Vilken brist anser alltsåGöran vara den svåraste?Anf. 39 Statsrådet ():Herr talman! Skolan är inte riktigt så enkel ochokomplicerad att man kan peka ut det ena eller detandra. Den vardag och verklighet vi lever i sernämligen, som jag sade, olika ut från plats till plats.Jag blir, herr talman, litet rörd när har kommit till insikt om att skolan iSverige är bra och när jag beskylls för att svartmålapå grund av att jag -- eller rättare sagtskolöverstyrelsen -- i en skrift har uttryckt denuppfattningen att ett och annat faktiskt bör kunnagöras bättre. Om det vore på det viset, herr talman,att de som satt i det ansvariga ämbetsverket hadeuppfattningen att allting var fullkomligt och om jagsom politiker hade uppfattningen att allting varfärdigt och avklarat, då skulle vi faktiskt ta vårtansvar på fel sätt.Den typen av förhållningssätt är någonting heltannat än den kanonad av beskyllningar som fruRydles parti riktar mot den svenska skolan och motarbetet som bedrivs där. Detta är vad vi har levtmed under . Vi har, säger man,innehaft ministerposten under den här periodenutan att lyckas göra någonting av det. Det vet viom. Det är det som svartmålningen har gått ut på,och det är det som jag har vänt mig emot.Om det som efterlyser är något slagsintellektuellt samtal kring vad som kunde görasbättre ställer jag självfallet gärna upp på det. Mendärifrån till den vanliga moderata beskrivningen avatt situationen är katastrofal, är steget mycketlångt. Och det är det som svartmålningen har avsetti tidigare debatter.Anf. 40 ():Herr talman! Att det är SÖ som har gett ut skriftenär väl en sak, men har ju faktisktsjälv skrivit under den; hans namn står här.Skolministern anser att det är just svartmålning viägnar oss åt när vi talar om att vi vill rätta tillbristerna i skolan.Jag vill något gå in på skolministerns svar. Där ståratt den svenska skolan står sig väl vidinternationella jämförelser, men det är väl ändå ensanning med modifikation. Vidare skriver GöranPersson vilka de brister är som man enligt honombör komma till rätta med. Det är mycket bra att hantalar om att historieundervisningen i skolan skallförbättras. Han talar om att vi måste satsa mera påspråk.Göran svarar i sitt svar egentligen inte påmin fråga, som faktiskt gäller . Svaretgäller däremot gymnasieskolan, som vi håller på attarbeta med just nu.Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! är, trots att hon ärskolpolitiker, tydligen inte riktigt uppdaterad påvad vi sysslar med inom skolpolitiken. Vi harnyligen lagt fram ett direktiv till enläroplansrevision, och i den har vi anslagit engemensam utgångspunkt för skolformerna, bådegrundskolan och gymnasieskolan. Vad jag i detsammanhanget har pekat på är de nyakunskapsområden som växer fram:internationaliseringsfrågorna ochkulturarvsfrågorna. Det gäller såväl förgrundskolan som för gymnasieskolan. Men vi harnu sagt att detta även i samband med fostran avbarnen i förskolan bör föras in som enutgångspunkt för det förhållningssätt vi har när vimöter barn.Det är alltså på det sättet vi har angripit och tacklatdet hela, och det rör således både ochgymnasieskolan. Om tar del av direktiventror jag nog att osäkerheten skingras ganskasnabbt.Anf. 42 ():Herr talman! Vi har ju ännu inte sett vad de nyaläroplanerna kommer att innehålla. Det enda vihittills har haft att ta ställning till är de förslag somligger i gymnasieskolspropositionen. Därförekommer ett verkligen underligt sätt attförbättra historie- och språkundervisningen. föreslår nämligen att den skall skäras ned.Det talas i frågesvaret också om miljökunskap. Jagundrar: Vilket ämne i skolan skall ta hand ommiljökunskapen, och vilka lärare i skolan haren utbildning som gör att de kan undervisa imiljökunskap?Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Vi får nog tillfälle att diskuteragymnasiepropositionen senare, så den skall jag integå in på . Jag vill endast tillbakavisa påståendetatt det är fråga om en nedskärning. Denpropositionen ger gott om resurser för en braundervisning i skolan.När det gäller miljökunskap är det en viktig frågasom tar upp: Vem skall undervisa kringdetta? Miljökunskap behöver inte vara någotsärskilt ämne i skolan. Jag ser framför mig att detmycket väl har plats inom både samhällskunskapoch de naturorienterande ämnena men att detockså kan finnas med utifrån ett etiskt resonemangom hur vi hushållar med de resurser vi fått i arv ochsom vi skall lämna ifrån oss till kommandegenerationer. Det är det breda greppet som jagefterlyser, och då handlar det om att vi får lov attpåbörja en fortbildning av väldigt mångalärarkategorier för att dessa skall kunna svara uppmot den kunskapsförmedling det handlar om, enkunskapsförmedling som är nödvändig ommänniskor skall uppträda annorlundasom medborgare och konsumenter än vad de gör . Det är vad miljöfrågan faktiskt handlar om.Anf. 44 ():Herr talman! Det är klart att det behövs fantastisktmycket fortbildning av lärare, och det är väl ocksåatt hoppas att de blivande lärarna i sin utbildningskaffar sig kunskaper som är nödvändiga förundervisning i miljöfrågor; det är ju faktiskt ettmycket stort ämne.Göran nämner inte ämnet geografi, vilketockså är mycket värdefullt när det gällermiljöfrågor. Jag hörde att hade sagt eller skrivit att det inte var sånoga om man visste var ligger, bara man vetatt den är förorenad. Är det ett bra sätt att tala omämnet geografi?Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Den debatteknik moderaternaanvänder trotsar all beskrivning. Jag har tidigarehaft debatter här i kammaren med moderataföreträdare som använder sig av falska citat. Nukommer och pådyvlar mig ett yttrandesom jag aldrig har fällt. Det är allvarligt, herrtalman, och jag tycker faktiskt att bordeta tillbaka och beklaga. Så gör man inte.Det aktuella citatet som har valsat runt påstås hafällts av en departementstjänsteman. Jag har frågathonom direkt om han verkligen har sagt på detviset. Han förnekar.Självfallet är goda grundkunskaper i såvälgeografiskt hänseende som naturvetenskapligthänseende i övrigt nödvändiga för att man skallkunna förstå dessa frågor. debatteknikär ytlig, enkel och ful. Kom för allt i världen inteoch påstå att jag skulle ha sagt de där orden. Attkomma med ett sådant påstående är en oerhörtsvag debattmetod.Anf. 46 ():Herr talman! Man måste ju kunna lita på vad manläser i pressen. Är det någon som i så fall skall beom ursäkt så är det den journalist som har skrivitartikeln och inte jag.Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! Då tycker jag nog att ärskyldig mig det citatet så att jag själv kan jaga fattpå den som har skrivit det. Jag har följt debatten påområdet, och jag har inte hört någonåberopa att jag skulle ha fällt detta yttrande. Det ärfru som för in det i debatten. Det är ettuttryckt för den position man uppenbarligen harnär man från sida skall föra enskolpolitisk debatt. Då behöver man tydligen denhär typen av grepp.Anf. 48 ():Herr talman! Jag konstaterar än en gång attskolminister är ute och svartmålar.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:444 om åtgärder föratt skapa arbetsro i skolanAnf. 49 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvilka ytterligare åtgärder jag anser motiverade föratt skapa arbetsro i skolan.Den arbetsro som frågeställaren efterlyser uppnåsenligt min mening främst genom lokala åtgärder. Iförsta hand är det naturligtvis en uppgift förberörda lärare och elever. Självfallet är ocksåföräldrarnas medverkan viktig eftersom de harhuvudansvaret för barnens fostran.Kommunerna har genomförandeansvaret förskolan. De skall genom sin skollednings- ochelevvårdsorganisation kunna ge lärarna det stödsom krävs när ett positivt klimat inte kunnatåstadkommas. Kommunerna kan också användasina resurser t.ex. inom . Lokalt kanman också utveckla former för samarbete medandra myndigheter.Anf. 50 ():Herr talman!