prot · GF0937 · 1991-12-03 00:00:00 — Det var vad som skeddenär ungdomslagen infördes.Jag vill också i dessa diskussioner uppmanaparterna, när det gäller avtalsområdena på denprivata arbetsmarknaden, att diskutera hur manskall kunna anställa fler ungdomar och därigenomta sin del av ansvaret för dessa. Man kan därigenomsamtidigt underlätta sin framtida rekrytering av ungnyutbildad, flexibel arbetskraft. Ungdomarkommer att vara en bristvara i arbetskraften undermitten och senare delen av . Jag kommerdärför att kontakta olika parter.Samhället måste se ungdomarna som en resurs ochta vara på den förändringskraft som de bär med sigin i arbetslivet. Alla har ett ansvar. Öppenarbetslöshet, ökande långtidsarbetslöshet ochslutligen kontantstöd i form av socialbidrag för våraungdomar är inte en utveckling som vi i Sverigeskall acceptera.Då , som framställt frågan, anmält atthon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav förste vice talmannen att istället fick delta i överläggningen.Anf. 109 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministerför svaret, och jag gör det på vägnar.Hon är frånvarande på grund av sjukdom.Vi politiker klagar ibland över att våra tankar ochsynpunkter inte får genomslag, att de inte väckerden uppmärksamhet de förtjänar. Jag har under desenaste dagarna gjort en resa runt om i landet, ochjag kan försäkra arbetsmarknadsministern att hanstankar -- eller funderingar, som han själv uttryckerdet, litet mera anspråkslöst -- den här gången harväckt tillbörlig uppmärksamhet, framför allt blandde ungdomar funderingarna synes avse.Det är ett mycket långt svar, tyvärr kanske intesärskilt utförligt när det gäller frågan. Frågan varmycket enkel. Den lyder så här: På vilket sätt anserarbetsmarknadsministern att sänkta ungdomslöneroch försämrad anställningstrygghet skapar fler jobbåt arbetslösa ungdomar? På vilket sätt, alltså hurgår detta till?Anf. 110 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Man kan lösa problem på olika sätt.Odd är, det vet jag, mycket medveten omatt regeringen jobbar i ett pressat budgetläge. Detgäller för regeringen att få ut maximalt av dessapengar som det gäller att se till att vi intehar någon långtidsarbetslöshet och framför allt intehos ungdomar.När socialdemokraterna hade det litet jobbigt medarbetslösheten och budgeten 1983/84, ville denregeringen -- det vet jag -- komma fram pålöneområdet. Det gick inte vid det tillfället. Dåvalde socialdemokraterna fyra timmars arbetsdag,för att få pengarna att bli litet drygare. Jag tyckerför min del inte om den modellen. Unga människorsom går in i sina första arbeten skall få uppleva denrytm som ordinarie arbetskraft har på ettarbetsställe. Därför vill jag söka vägar som drygarut pengarna. Jag är förutsättningslös när jag tar uppdenna diskussion. Men när det gäller att skaffaungdomar arbete får inget vara heligt. Man måstekunna föra en dialog, diskutera och försöka hittabästa möjliga lösningar. Det är jag beredd att görainom regeringen men också med ,när han kommer med sina goda idéer.Anf. 111 ():Herr talman! När jag har mött ungdomar desenaste dagarna har de varit upprörda, därför att dehar uppfattat arbetsmarknadsministern på ett annatsätt. De har uppfattat det som att unga människornu får finna sig i att arbeta till lägre löner och påsämre anställningsvillkor än de skulle ha gjort omde hade varit äldre. De har uppfattat dessa''funderingar'' som om det gällde unga människoroch deras arbetsvillkor på arbetsmarknaden förnärvarande.När man läser svaret får man intrycket av att detskulle vara funderingar som är begränsade till denspecialproblematik som uppstår vid övergång frånvissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder till vissaavtalsområden där man har en vissungdomslönesättning. Det är ganska viktigt att vifår klart för oss om arbetsmarknadsministern härtalar om hela ungdomsarbetsmarknaden eller omnågra specialfall, som naturligtvis kan uppstå närtvå regelsystem möter varandra, och där man alltidfår vara beredd att göra korrigeringar.Anf. 112 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Vissa avtalsområden har klaraungdomslöner som trappas upp under ett antal år.Andra avtalsområden har inte så mycket av detta.Jag tror att det är klokt av parterna på dessaområden att sätta sig ned och diskutera hurungdomarna så att säga fasas in i det ordinariearbetslivet. Det har man tydligtvis gjort på ett antalavtalsområden.När det gäller de praktiska fall som jag möter villjag säga följande. Ungdomar i åldern 18--somarbetar tillfälligt för en kommun får ibland över10 . När de sedan skall ut på denordinarie arbetsmarknaden, när de har fått denchansen, blir det ett klart motstånd. Där kanungdomslönen ligga , runt 7 000 kr.Då vill de gå kvar på det tillfälliga arbetet. Det ärinte bra att vi använder samhällets pengar på detsättet, som vi inte riktigt orkar ta till osshela ungdomsgruppen. Alltså måste vi diskuteradetta.Anf. 113 ():Herr talman! Arbetsmarknadsministern fårförlåta, men man blir lätt något förvirrad under eneftermiddag som denna, när man först harförmånen att få diskutera näringspolitiska frågormed näringsministern, och under denreplikföringen ständigt möts av ord som marknad,marknadsprisbildning och parternas ansvar, för attnågon timme senare ha förmånen att samtala medarbetsmarknadsministern, som är redo att travarakt in på en annan marknad och ha funderingar omhur den marknaden bör utvecklas vad gäller i dettafall lönesättning och andra anställningsvillkor. Dethänger inte ihop. Regeringen kan inte hålla sig medfunderingar på vissa håll och en annan inriktning påandra håll. Skall man tolkaarbetsmarknadsministerns svar som attmarknadsekonomins frihet gäller rakt över utom påarbetsmarknaden, där parterna så att säga får finnasig i att regeringen hoppar in och föreskriver hurlöneprisbildningen skall gå till?Anf. 114 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har ett huvudsyfte, och det är attungdomar upp till skall slippa längrearbetslöshetsperioder. Skall jag och regeringenlyckas med det, måste vi få större bredd på detta.Vi måste kunna diskutera en avsevärd mängdpraktikplatser i företagen direkt. Det är bra förungdomarna och för nationen, när tiderna kommertillbaka.Jag har inte några färdiga förslag, men jag haren mycket klar uppfattning i dessa frågor. Sedanåterstår ett större förankringsarbete, både hosparterna och i regeringskretsen, och gärna ocksåmed en konstruktiv opposition.Anf. 115 ():Herr talman! Arbetsmarknadsministern är envänlig man. Därför skall jag inte, som ombud förMona , borra mer i denna inkonsistens. Denkan vara nog så plågsam ändå, och kommer att visasig vara mycket plågsam när regeringen såsmåningom kommer ut i riktigt öppen sjö. Vi skallåterkomma till det vid ett senare tillfälle.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:232 om SollefteågarnisonAnf. 116 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att pröva försvaretssparförslag från såväl försvars- somregionalpolitiska synpunkter och därmed ta hänsyntill de utomordentligt svåra konsekvenserna ennedläggning av garnison skulle få förkommunen.Överbefälhavaren överlämnade den 29 novembersitt kompletterande underlag årsförsvarsbeslut. Det redovisade förslaget ärutarbetat mot bakgrund av försvarsdepartementetskompletterande anvisningar för programplan förperioden /93--1996/97 för det militäraförsvaret. I dessa anvisningar angavs krav på en visskrigsorganisation för bl.a. arméstridskrafterna föratt lösa de av statsmakterna angivna uppgifterna.Herr talman! För att åstadkomma detta inom givnamedelsramar måste besparingar göras inomgrundorganisationen. De föreslagna kvarvarande16 brigarderna i krigsorganisationen skall såledesutbildas vid motsvarande antal infanteri- ochpansarregementen. Överbefälhavaren har i denstruktur han redovisat av operativa ochekonomiska skäl föreslagit att den brigad som förnärvarande utbildas vid I 21 i skallöverföras till I 14 i och att således I 21/T 3läggs ner.Överbefälhavarens underlag kommer attberedas inom försvarsdepartementet mensjälvklart i samråd med övriga berördadepartement då ju flera av försvarsfrågorna harlångtgående samhällsekonomiska konsekvenser.Den av regeringen tillsatta försvarsberedningenkommer fortlöpande att följa beredningsarbetet.Jag kan således försäkra att dessafrågor självfallet får den allsidiga hantering dekräver.Anf. 117 ():Herr talman! Försvarsministern har svaratöverraskande positivt, och det är jag tacksam för.Sollefteå är en typisk garnisonstad i Norrlandsinland och är som i osedvanligt stor utsträckninguppbyggd kring de militära förbanden och det somdärtill hör. Hela infrastrukturen och näringslivet äri mycket stor utsträckning beroende av den militäraapparaten. Inte bara kommunen påverkas, utanhela bygden och inre delen av län.Jag har i min fråga nämnt att över 2 000arbetstillfällen skulle hotas eller indirekt påverkas.Jag har avsiktligt legat lågt. Det finns mycketseriösa beräkningar, där man talar om 2 500arbetstillfällen och kanske fler. Ingen vet ju vilkaeffekter som kan uppstå på sikt.Herr talman! Försvarsministern säger att dessafrågor självfallet får dessa frågor en allsidighantering. Då frågar jag om detta skall tolkas -- densista passusen i svaret är väldigt bra -- som att deregionalpolitiska och samhällspolitiska aspekternakommer att övervägas vid regeringens bedömningav denna fråga?Anf. 118 Försvarsminister ():Herr talman! Chefen för armén ochöverbefälhavaren har naturligtvis att lägga rentmilitära synpunkter på de här tingen. Självfalletmåste regeringen göra en bredare prövning avsådana här ärenden. Då är det självklart för mig i görligaste mån också tittar påsamhällsekonomiska aspekter, samt påarbetsmarknads- och regionalpolitiken, om dettanu är möjligt att kombinera med de militäraaspekterna.Herr talman! Jag tror att vi skall vara ärliga när detgäller denna typ av frågor. Om vi nu får ettförsvarsbeslut i enlighet med deplaneringsanvisningar som jag å regeringens vägnarhar lämnat, innebär det faktiskt att blir detenda land i tillsammans med somökar försvarsanslagen. Trots detta -- beroende påhur frågorna har hanterats tidigare -- måste ett antalförband försvinna, och det blir också nedskärningarinom försvarsindustrin. Jag kan försäkra TagePåhlsson att jag skall göra allt vad jag kan för attnoga sätta mig in i detta ärende och se till att manockså tar regionalpolitiska ochsamhällsekonomiska hänsyn. Då skall vi intehyckla. Om Sollefteågarnisonen får vara kvar,innebär det att något annat förband måsteförsvinna. Det finns inga andra möjligheter, ominte någon ger försvaret ett antal extra miljarder. Iså fall vill jag ha det skriftligt från resp. partiledare.När en sådan lapp har kommit skall vi nog kunnarädda samtliga förband.Anf. 119 ():Herr talman! Försvarsministern kom givetvis in påekonomin, och det är jag införstådd med. Jag kaninte lova några extra miljarder. Men det är i så fallfråga om en prioritering och en omprioritering ochen annan lokalisering.Jag har i min fråga bara nämnt ett exempel. Jag villegentligen inte bedriva något av en huggsexa, utandet finns faktiskt andra alternativ också. Enligtförslaget har man tänkt sig att flyttaNorrlandsbrigaden till . Norrlandsbrigadenär ett typiskt förband som skall lära sig att strida iNorrlandsterräng, med de klimatförhållanden ochannat som där råder. Det sägs också i ÖBskompletterande underlag årsförsvarsbeslut att krigföringen i ställersärskilda krav på förbandens vana vidklimatförhållanden och annat.Det finns all anledning att göra dennaomprioritering och omvärdering. Jag tycker att detvore lämpligt att göra detta i samråd medregionalpolitiska och försvarspolitiska experter.Kan vi räkna med att det sker någonting i denvägen?Anf. 120 Försvarsminister ():Herr talman! Vi kommer inte ifrån detta medpengar, det vill jag betona. Jag vill inte stå här ochsäga någonting som jag sedan inte kan stå för. Härhandlar det om mycket stora tillskott, om vi skallkunna klara att behålla samtliga förband.Då är frågan: Vad händer om vi i ytterstkommer fram till att garnison skallbibehållas? Ja, då försvinner något annat förband.Då är frågan vilket. Jag har fått denna fråga mångagånger och jag kan svara så här: Det är bara att tittapå kartan. Det går nämligen inte att lägga nednågot förband i en helt annan del av landet, försödra kommer redan att vara värre utsattnär det gäller förbandsnedläggningar än övre ochnedre . Då är, herr talman, den enklasanningen: Rädda , men peka ut vilketannat förband som i så fall måste försvinna.Anf. 121 ():Herr talman! Kan försvarsministern vara med påföljande resonemang? Om det ur militärstrategisksynvinkel är totalt egalt om man läggerNorrlandsbrigaden i , eller Gävleoch om det alltså är fråga om att lägga ner att antalförband, kan man då tänka sig att titta på deregionalpolitiska konsekvenserna på resp. ort? Därmenar jag att det finns anledning att se allvarligt påjust nedläggningen i , som skulle slåkolossalt mycket hårdare än en nedläggning i Umeåeller som är större städer. Kan man intetänka sig att göra den bedömningen? Vad sägerförsvarsministern om det?Anf. 122 Försvarsminister ():Herr talman! Jag känner mig inte bunden av deförslag som chefen för armén och överbefälhavarenhar lämnat, självklart inte. Då är det ingen meningmed en politisk beredning i ett departement och attvi diskuterar frågan i försvarsberedningen, därsamtliga partier är representerade, sedan iförsvarsutskottet och allra sist här i kammaren. Detär här och ingen annanstans beslutet skall fattas.Jag kan lova att jag skall göra vad jagkan för att man väger in de aspekter som han harföreslagit i sitt senaste inlägg. Sedan får vi se vadkammaren ytterst beslutar. Om nya friska pengarskjuts till är det möjligt att vi kan rädda Sollefteå.Annars försvinner något annat förband i närheten.Det skall vi vara alldeles på det klara med.Försvaret får ändå, under förutsättning attregeringens anvisningar kommer att bli riksdagensbeslut, 7,8 miljarder extra under en femårsperiod.Anf. 123 ():Herr talman! Jag tolkar försvarsministern somväldigt positiv till mina tankegångar. Jag är tacksamför det, och tackar än en gång för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:167 ommervärdeskatten och privatvårdenAnf. 124 Statsrådet ():Herr talman! har, medanledning av breddningen av mervärdeskatten ochkonkurrenssituationen mellan offentliga ochprivata vårdgivare, frågat mig om jag är beredd attvidta åtgärder som undanröjer brister ineutraliteten.I regeringens proposition 1991/92:50 om sänkningav mervärdeskatten på vissa varor och tjänster harjag redovisat vissa områden inom mervärdeskattensom kommer att bli föremål för en översyn. Dettagäller vissa frågor som inte behandlas inom ramenför den tekniska översyn av mervärdeskattelagensom görs av en särskild utredare.Denne kommer att lämna sittslutbetänkande. Därefter kan den i propositionenangivna översnen påvöjas. En av huvuduppgifternaför denna översyn blir bl.a. att se ommervärdeskatten bidrar till brister ikonkurrensneutraliteten mellan privat bedrivenverksamhet inom sjukvård, tandvård och socialomsorg och motsvarande verksamhet bedriven ioffentlig regi och, om så är fallet, föreslå lämpligaåtgärder som leder till att neutralitet uppnås såvittgäller mervärdesbeskattningen. Min ambition är attdetta arbete påskyndas och att eventuella bristersnarast undanröjs.Anf. 125 ():Herr talman! Först vill jag tacka för svaret. Jagtycker att det är positivt att en översyn skall skemed anledning av sänkningen av mervärdeskatten,med huvuduppgiften för utredningen att rätta tillbristerna. Resultatet av den momsbreddning somskedde ansåg vi i blev en bristandeneutralitet mellan offentlig och privat vårdsektor.Det medförde i en orättvis konkurrens, som i sin turdrabbade genom fördyrningar först enskildanäringsidkare men sedan också de enskildavårdtagarna, individerna.Man säger i svaret att man skall se om detta har letttill snedvriden konkurrens. Jag tycker att mansjälvklart skulle kunna säga att så blev fallet. Redannär den här propositionen lades av densocialdemokratiska regering, reagerade vi i centernöver det orättvisa i förslaget. Jag vet attmoderaterna gjorde det också då. Vi från vår sidapåpekade att begreppet sjukvård var för snävt.Min följdfråga till statsrådet blir: Vi har velat vidgabegreppet sjukvård till att även gälla alternativmedicinsk behandling. Kommer detta att kommamed i den översyn som görs och kan deteventuellt införas i totalöversynsuppgifterna? Jagbörjar med att ställa denna fråga.Anf. 126 Statsrådet ():Herr talman! Vi kommer uppenbarligen att ha enlång debatt i denna fråga. Jag kan konstatera att detuppenbarligen finns problem med den utformningsom mervärdeskattelagstiftningen har. Det ärdärför som utredningen skall arbeta skyndsamt ochlägga fram förslag. Definitionen av vad som exaktskall ingå i begreppet sjukvård är jag inte beredd attta upp i riksdagen.Jag kan mycket väl tänka mig att det finnsanledning att se över begreppet som sådant, mendet är viktigt att man för definitionen av sjukvård imervärdeskattelagstiftningen har en klar ochdistinkt beskrivning av detta. Jag är inte beredd attnu tala om alternativmedicin som något generellttillägg till vad som ingår i begreppet.Anf. 127 ():Herr talman! Bakgrunden till att jag tog upp dettavar att när förslaget från den socialdemokratiskaregeringen lades fram var detta frågor som ocksåtogs upp dels från , dels från centerns.Det blev ytterligare ett problem, för det kom attdrabba olika. Vi är för att man skall kunna sökasjukvård fritt. Detta gäller sjukvårdssökande ochvad man skall betala för vården, beroende på vemsom ger den. Därför ser jag det som nödvändigt attdetta tas upp i det här sammanhanget. Även om jaginte kan få svar nu vill jag lyfta fram frågan, för denskall lyftas fram och eventuellt komma med senare.Det finns stora problem på olikaalternativområden. Där vill jag lyfta fram fråganom hälsohemmen. Ett sjukvårdsbegrepp som jagändå tror vi kan vara överens om och som gäller pådet här området är fotvården för diabetiker. Är detnågonting som statsrådet vet kommer att tas upp,eller är det bara de övergripande principfrågornasom behandlas?Anf. 128 Statsrådet ():Herr talman! Jag är övertygad om att den utredaresom får uppdraget också kommer att belysa denfråga som har tagits upp av . 129 ():Herr talman! Tack, då är jag nöjd så långt.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:189 omskattereformen och idrottsrörelsenAnf. 130 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka förbättringar för idrottsrörelsen jag avser attföreslå med anledning av de villkor somförändrades för idrottsrörelsen med anledning avskattereformen.Den breddade mervärdeskatten på hotell- ochrestaurangtjänster samt inrikes resor har inneburitökade kostnader för de ideella organisationerna.Riksdagen har anvisat vissa medel för att främstkompensera de ideella organisationernas barn- ochungdomsverksamhet. Av dessa medel har 65milj.kr. fördelats till idrottsrörelsen. Vissa andraåtgärder för att lindra skattereformens effekter föridrottsrörelsen har också vidtagits av riksdagen,bl.a. vad gäller uttaget av socialavgifter påersättningar till idrottsmän.Representanter för idrottsrörelsen har vid olikatillfällen pekat på områden där den breddademervärdeskatten riskerar att medföraadministrativt merarbete och ökade kostnaderinom idrotten. Mot denna bakgrund kommer denutredare som skall ta upp vissa effekter av denbreddade momsen, också att belysa sådana effekterför idrotten.Regeringens budgetarbete pågår just nu varför jagförst kan kommentera resultatet avdetta.Anf. 131 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret.Inom idrottsrörelsen finns det ca 500 000 ideelltarbetande idrottsledare. Jag tycker -- och det görnog också statsrådet -- att det är en imponerandesiffra. Enligt beräkningar av utför dessa idrottsledare 140miljoner arbetstimmar , vilket motsvarar ca85 000 heltidstjänster.De flesta idrottsledare ägnar sig åt att leda barn ochungdomar. För många ungdomar som finns inomidrottsrörelsen är livet i idrottsföreningen enmycket viktig del av deras värld. Ungdomarna fåruppleva både en meningsfull sysselsättning och ensocial gemenskap. Idrottsledarna har enbetydelsefull roll i våra ungdomars sociala fostran.Genom sin stora omfattning har idrotten en unikmöjlighet att påverka ungdomars beteenden ochattityder och att aktivt bidra till en positivsamhällsutveckling.Skattereformen, som genomfördes vid årsskiftet1990/91, och som socialdemokraterna ochfolkpartiet liberalerna stod bakom, blev ett hårtslag mot idrottsrörelsen. Idrottsföreningarnaskostnader ökade som statens intäkterfrån idrotten ökade väsentligt.Riksidrottsförbundets beräkningar visar attidrottsrörelsen skulle få bidra tillskatteomläggningens finansiering med upp emot650 milj.kr.Under /91 kompenserades i viss månidrottsrörelsen. återstår stora beloppatt kompensera idrottsrörelsen för, belopp istorleksordningen 300--350 milj.kr.Jag vill fråga statsrådet: När kommer den utredningsom statsrådet talade om att redovisa sinasynpunkter? vill jag också ställa enkompletterande fråga: När tror statsrådet attidrottsrörelsen kan få full kompensation för denegativa effekter som socialdemokraternas ochfolkpartiets skattereform fick för idrottsrörelsensekonomi?Anf. 132 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller utredaren påmervärdeskatteområdet är ambitionen att tillsättaoch ge direktiv , om det visar sig varamöjligt. Tanken är också att arbetet skall bedrivasskyndsamt, så att förslag kan läggas fram förriksdagen . Det är den ambition somfinns.Beträffande frågan om när idrotten kan få fullkompensation för effekten av den breddademervärdeskatten, vill jag först redovisa de tankarsom ligger bakom den breddning somgenomfördes -- jag är fullt medveten om atteffekterna inte blev de som åsyftades.De som stod bakom breddningen avmervärdeskatten i detta avseende hade tanken attge den enskilde inkomstskattelättnader, vilketskulle möjliggöra att man betalade mer för sinidrottsutövning, antingen direkt för sig själv ellervia avgifter för t.ex. barn. Vi kan emellertidkonstatera att det inte fungerar så. Det är inte lättför idrottsföreningarna att till följd av detta höjaavgifterna. och jag har nogsamma syn på vad som har hänt medidrottsrörelsen.I det budgetarbete som pågår kommer jagnaturligtvis att ta stor hänsyn till de kostnader somi detta avseende har belastat idrottsrörelsen. Avnaturliga skäl är jag vid det här tillfället dock inteberedd att här i kammaren ta upp någonredovisning av budgetarbetet.Någon bedömning av när man kan få det somBirger menade med full kompensationär jag inte heller beredd att göra.Anf. 133 ():Herr talman! Jag är litet besviken över att BoLundgren inte vill lämna några besked alls.Jag har tidningsartiklar här som redovisar vad ensakkunnig i departement har uttalat.Han säger: ''Sänkta skatter för idrottsrörelsen,gynnsammare bingoregler, bättre lotterier ochfolkrörelseägda roulettkasinon.'' På ett annat ställesäger man att det rör sig om en skatteomläggningsom kan träda i kraft den 1 juli 1992.Jag vill då fråga statsrådet: statsrådet bekräftadessa uppgifter?Anf. 134 Statsrådet ():Herr talman! Det ligger naturligtvis i mitt lika välsom i regeringens intresse att förbättra villkoren föridrottsrörelsen. Detta bör ske på ett sådant sätt ger tillbaka till idrottsrörelsen en del av denspelmarknad som man har förlorat genom statensingrepp. Man bör naturligtvis sänka de skatter sompåverkar idrottens självfinansieringsförmåga. Somett stöd i botten bör också idrottsrörelsen ha debidrag som utgår. Det är ensjälvklarhet. Inriktningen på detta arbete ärsjälvfallet det som har anförts före och som gällerför närvarande efter valrörelsen. Detta är också ensjälvklarhet.När det gäller volymerna och förändringarna infördet kommande budgetåret är nog BirgerAndersson medveten om att det är svårt för mig attkunna gå in på detta innan regeringen presenteratsin budget.Anf. 135 ():Herr talman!