prot · GE0989 · 1991-04-08 00:00:00 — När det fortfarandevar aktuellt med privata finansiärer av bronförundrade sig t.ex. över varförsvenskarna inte frågat om villefinansiera en tunnel under utan bara omden ville finansiera en bro. Man var alltså förvånadöver det.I ett prospekt som har presenteratpåpekar man just att en borrad tunnel under sundetär den effektivaste och lönsammaste lösningen.Man skriver så här: ''Tunnelförbindelsen är meddagens teknik den mest ekonomiska lösningen.Den ger klara fördelar vad gäller säkerhet ochtillförlitlighet. I drift och är denoberoende av vädret och bildar inget hinder försjöfarten.'' Så långt Deutsche Bank.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag är litet förvånad över UllaTillanders undran varför vi inte ställer ännu flerfrågor. Det kan vara så att vi har litet olikautgångspunkter och värderar, som jag redanantydde, olika tänkbara argument för och emot påolika sätt. Den fråga som jag ställde tycker jagfortfarande är väsentlig och, som jag sade, för ossavgörande, nämligen frågan omvattengenomströmningen. Sedan kan man ställa enrad andra frågor, men alla är inte av lika storbetydelse. Den här frågan är mycket betydelsefull.Jag förväntar mig att det, även om det inte kan ske , kommer ett svar från regeringen på min fråga.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag anser inte att det räcker att manfår kommunikationsministerns bedömning avfrågan, för den finns redan. Problem och frågoröver huvud taget blir avfärdade, därför att alltingtalar till brons fördel. Vad jag menar är att manockså skall få andra bedömares synpunkter på eneventuell bro.Nu är det inte säkert att vi får någon bro. Vi har jufattat ett beslut här i om det tidigare, mendet har ännu inte byggts någon bro.Anf. 15 ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att man sermed realism på de hot som målas upp här. Jag kankonstatera att inte längre vidhåller attall fisk dör vid Lofoten om bron byggs. Det är etttillnyktrande som är värdefullt. Jag skulle ocksåvilja hävda att sälar inte dör av att se en bro påavstånd, lika litet som de dör av att se en färja påavstånd. Att Saltholm är skyddad vet vi alla.När det däremot gäller muddringsarbeten håller jagmed om att vi måste klara salthalten i Östersjön.Det är en mycket viktig uppgift för oss.Vad gäller regional utveckling har halkatefter. Det är inget tvivel om att tillväxten i lägre än på kontinenten. Reallöneökningarna iTyskland ligger påungefär , här på . Det är ettbekymmer. Vi ser hur region efter region växer uppöver gränserna i . Vi har en region somsträcker sig från , , ochner till . Vi har en annan som sträcker sig frånBarcelona över till . Det finnsingen motsvarande stark region i norra . Vibehöver en sådan för att vara med i dentillväxtutveckling som vi har att se framför oss i EG.Fakta om detta har visserligen om, men de är också noggrannt studeradebåde i och inom . Det är ingavilloläror. Dessutom kommer frånUmeå, vilket gör att han knappast kan beskyllas attvara skåning med lokalchauvinism.Beträffande tunnelalternativet vill jag säga attförbindelser byggs efter de lokala förhållandena. IEngelska kanalen, där det är ochoerhörda tidvattenströmmar, bygger man entunnel. I , där det är grunt vatten, byggerman en bro. Vid , där det är 400 meterdjupt, tänker man sig en flytande tunnel hängande100 meter under vattenytan. Så allt beror på lokalaförhållanden.Slutligen: Vi har utrett frågan nu i över hundra år.Det går alltid att säga att den senaste utredningenär 5--och att vi behöver göra om den.Men måste vi vara kompetenta att fattabeslut även i denna riksdag.Anf. 16 ():Herr talman! Jag tycker att det är dags att påminnaBertil om vad han sade i ett tidigare inlägg.Han sade att om det hade varit fiffigt -- jag tror attdet var med tanke på luftföroreningarna frånbilismen -- hade man rivit upp en motorvägssträckai . Var det inte så? Men eftersom man inte hargjort det, är det alltså inte fiffigt! Då skulle jag viljavända på steken och säga till : Om dethade varit fiffigt att bygga en , varför iall sin dar har man tvingats utreda frågan i hundraår? Trots alla dessa mängder av utredningar byggerju de senaste utredningarna och resultaten på degamla undersökningar som är gjorda när det gällermiljö. Man har inte gjort någon genomgripandemiljöanalys. Man har inte lyssnat på forskare somhar framträtt.Herr talman! I programmet Kanalen i Riksradionsprogram 1 handlade en del inlägg ommiljön. har det sagts ganska mycket om miljön,men dessa argument biter tydligen inte påbroförespråkare från ochsocialdemokraterna. I detta program deltog bl.a.Bengt-Owe med synpunkter på miljön.När han hade redovisat vilka katastrofala följder ettbyggande av en bro kan få påvattengenomströmningen, som vi har talat ganskalänge om nu här i kammaren berättadeprogramledaren i kanalen att han hade försökt fåregeringen att ställa upp för att svara på många avdessa mycket viktiga frågor om miljön ochmiljökonsekvenserna. När han vände sig tillregeringen för att få någon att ställa upp fick hanföljande besked från statssekreteraren, IngemarSkogö på , en mansom är kommunikationsminister närmaste man: Ingen person fråndepartementen är beredd att diskutera dessafrågor, dvs. miljöfrågorna, inför den svenskaallmänheten förrän avtalet med danskarna skrivitsunder . Detta enligt ett avtal som densvenska regeringen gjort med den danskaregeringen.Hela tiden pågår detta hemlighetsmakeri när detgäller de viktigaste frågorna, miljöfrågorna. Ställersig bakom att man skall smyga ochsopa under mattan allt det som den svenskaallmänheten borde få information om och sommåste debatteras före beslut här i ?Anf. 17 ():Herr talman! är min bänkkamrat häri kammaren, och jag har upplevt det som trevligt attsitta och salongstala med honom emellanåt vidvoteringar, osv. Men hans argumentering i dennasakfråga är tröttande och populistisk, ochargumenten är mycket grunda. När han tar uppfisket vid Lofoten, som han säger att någonmiljöpartist har tagit upp, går han utanför dendebatt som förs här i kammaren. Jag har inte sagtdet som han tar upp, och jag har därför ingenanledning att gå i debatt om huruvida fisket döreller inte vid Lofoten. Jag känner över huvud tagetinte till frågan.Sedan går in på ett stort område omatt regionernas skall växa ihop och att viskall få ett regionernas . Jag kan upplysa omatt det nästan verkar hämtat ur miljöpartietsEuropapolitik. Vi vill faktiskt ha ett förentaregionernas . Vi är därför kanske inte såväldigt långt ifrån varandra i det fallet. Men jagtycker att avslöjar att han tror på attregioner skall växa och asfalteras, att vi skall haverksamheter som kryper ut. ''The urban sprawl''brukar man kalla detta på planeringsengelska, dvs.att städer bara glider ut med dynamiska effektersom följd. Jag har faktiskt studerat detta i ibörjan av 70-talet. Det fanns där en arkitekt somhette Doxiadis som ville skapa ett Ekumenopolis,där vi alla skulle bo i en enda världsstad somkringlade sig runt jorden som en heimskringla.Detta är mekanistiska medeltida tankegångar somvi måste lämna. sker mycket av nyskapandetpå kärngårdar, kanske ute på landet, meddatastugor. Man behöver inte sitta i knät påvarandra för att klara ett fint utvecklingsarbete medteknisk nydaning osv. Vi behöver inte den typen avmekanistiskt hopkletade stadsregioner som BertilPersson talar för. Lyssna därför på dem som harandra tankegångar som innebär att det inte behövsnågon bro över för att klarakommunikationerna -- inte alls.Anf. 18 ():Herr talman! Att är tekniskt kunnigframgår av hans inlägg om byggande av tunnlar.Det kan ingen ifrågasätta. Men jag undrar om hanhar läst propositionen så noggrant. Det är nämligeninte likt att på det sätt som BertilPersson gör här skönmåla en dålig propositionfrån socialdemokraterna. Eftersom denna fråga harutretts borde innehållet i propositionenha varit litet bättre och litet fylligare än det är.Anf. 19 ():Herr talman! frågade varför vi intehar byggt bron under dessa . Det är inteså konstigt. Hade det inte varit en nationsgräns därhade vi byggt bron. Om det hade varit öken, bergeller skog hade det funnits en väg emellan. Men ioch med att det är en nationsgräns kanStockholmare sitta och hindra skåningar att få denväg som vi så väl behöver, bara för att vi måste åkatill och fråga om lov. Därför kan vi intebygga den väg som vi annars hade byggt alldelessjälva. Det är inte något konstigt med det.Jag vill säga följande till . Om manförsöker analysera situationen tror jag inte att detsom vi trodde skulle vara ''electronic freedom''fungerar, dvs. att man kunde sälja en etta i GamlaStan och köpa en herrgård i och sitta vidsin datamaskin och vara kreaktiv Kreaktivitetuppstår i stället vid människors möten. Och det ärdärför som vi skapar våra forskarbyar, våra''science cities'', och det är därför som vi måste havåra flygförbindelser, och det är därför som vibehöver våra broar. Det är bra med elektronik,men den skapar inte den kreaktivitet sommänniskors möten gör. Det är därför som vi måsteskapa möjlighet för människor att mötas i deregioner som växer fram.Anf. 20 ():Herr talman! Det är mycket lustiga argument somblandas från en broförespråkare som BertilPersson. Han försöker framträda som en mjukistrots att han egentligen är en teknokrat, som jagtycker har mycket litet på fötterna när han villdiskutera miljöproblemen och säger att det inte blirnågra jättestora miljöproblem, och sedan är sakenklar.Herr talman! I övrigt är om K-regioner, K-samhälle,kreativitet, osv. inte är något annat än de flosklersom professor brukar upprepa.Åke E är inte skåning. Men, BertilPersson, det är inte heller den rad avkommunikationsministrar eller regeringsledamötersom , från den tidsom jag har redovisat, har sagt ja till Öresundsbron.Det gäller alltifrån dåvarande industriministerThage G till kommunikationsministerSven Hulterström och en hel rad andra. Det gälleräven numera. De är väl intestockholmare och 08-or? De är ju ett antalmanspersoner som helt enkelt har ställt sig bakomGyllenhammars och Link-konsortiets kravoch som får stå med hela ansvaret för attprojektet skall ros i land. Det är ju det som ärhuvudfrågan när vi diskuterar Öresundsbron.Anf. 21 ():Herr talman! Jag vill avslutningsvis säga att jagrespekterar att här representerarsvenska mästerskapen i politik, i politik som jagbrukar uttrycka det, när ingen av de 156socialdemokraterna i kan göra det.Moderaterna står ju uppenbarligen för sammabropolitik som socialdemokraterna. Jagrespekterar alltså moderaten för detta i dettasammanhang.Jag tror också på personliga möten. Och jag haringen övertro på elektronik, . Vi haringen tro på att man för att mötas måste fraktas i 1ton stål, bilskrot, om jag får uttrycka mig litetkraftfullt. Det behövs inte. Man kan mötas påmycket smidigare sätt via nya och intelligentatågsystem, högkvalitativa järnvägar. Man kan flygaom det är fråga om längre avstånd, och framför alltkan man använda sig av telefoni. Jag hoppas därföratt vi inte får se något skapas genom dettaSM i politik.Anf. 22 ():Herr talman! På en punkt kan jag hålla med BertilPersson, nämligen när det gäller frågan om att enfast förbindelse över inte är något nytt.Redan 1886 arbetade ett franskt banksyndikat medfrågan. Och 1936 var AB Skånska Cementgjuterieten av sex entreprenörer som lade fram ett förslagom att bygga en bro. Men jag håller inte med BertilPersson om motiveringen till att det över huvudtaget inte har blivit någon bro.I december 1973 fattades ett beslut i om en vägbro mellan ochKöpenhamn, vilket väl alla känner till vid det härlaget, med röstsiffrorna 215 för och 97 emot. skulle stå öppen 1985. Jag minns så väl närMalmös dåvarande starke man ochden dåvarande kommunikationsministern stod vidLernacken i och pekade ut brofästet. Menvad dröjsmålet egentligen avspeglar är ekonomiskarealiteter och en vaken opinion som ifrågasätter detförnuftiga och rimliga i att satsa på bensinbaseradtrafik i stället för kollektiv spår- och sjöbaseradtrafik, vilket vi vill ha. Och 1991 är återigenoerhört många frågor obesvarade.Anf. 23 ():Herr talman! Att danskarna var tveksamma dengången är inte så konstigt. De har nämligen sittNorrlandsproblem i fallet , och de kan integärna bygga en fast förbindelse till innandet finns en fast förbindelse till . är ensådan på gång, och därför är också danskarnapositiva till att det blir en Öresundsförbindelse, påsamma sätt som i har uttalatsin tillfredsställelse över att man skapar dennaförbindelse och sina förhoppningar om att den skallfortsätta ned till Femer Bælt-leden också.Av det skäl som jag har redovisat är jag övertygadom att detta är en möjlighet för attutvecklas och att få en tillväxt som man saknarmen som är bra för hela landet.Man får med dagens teknik aldrig samma turtäthetoch samma regularitet i trafiken på något annat sättän genom en bilbro. En bilbro, en bred förbindelse,skapar möjlighet att anpassa leden till nyatrafiklösningar under det sekel som dennaförbindelse skall stå.Jag är glad över att socialdemokraterna också harfunnit att detta är en viktig riksangelägenhet, ochjag kan inte annat än hoppas att det här skall ledatill ett positivt beslut, ju fortare desto bättre.Anf. 24 ():Herr talman! Jag vill bara konstatera att med detförslag som föreligger löser man inte frågan omriksförbindelser i , utan det blir en lokalgatamellan och -- om den blir av.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Remissdebatt (radio- och TV-frågor)Anf. 25 ():Herr talman! liggerregeringens proposition 1990/91:149 om radio- ochTV-frågor på bord. Avsikten äruppenbarligen att den skall remitteras tillkonstitutionsutskottet. Traditionellt behandlasfrågor som gäller i kulturutskottet,och en stor del av propositionen avser SverigesRadios resurser och organisation m.m. Varför skallSveriges Radios resurser och riktlinjer för SverigesRadios framtida verksamhet inte som vanligt tasupp i kulturutskottet? Det enda som är specielltdenna gång är beslutet om etablering av en nymarkburen reklam-TV-kanal. De avsnitt som gällerdetta skall givetvis gå till konstitutionsutskottet.Jag yrkar därför att följande punkter ipropositionens hemställan behandlas avkulturutskottet: 2, 20, 22, 23--26. Dessa punkterhandlar om sådant som kulturutskottet traditionelltbrukar ta upp.Punkt 2 gäller förslagen till lag om ändring i lagenom TV-avgift.Punkt 20 handlar om en förlängning med sexmånader, till utgången av , av avtal mellanstaten och företagen inom Radio-koncernen.Punkterna 22 och 23 rör sig om riktlinjer införbeslut om ett nytt avtal mellan staten och SverigesRadio-företagen och förslag till medelsberäkningför den avgiftsfinansierade verksamheten inomSveriges Radio-koncernen.Punkt 24 handlar om radionämndens verksamhet.Punkt 25 handlar om investerings- ochdriftskostnader.Punkt 26 gäller omfördelning av medel, anvisadeför investerings- och driftkostnaderavseende år 1992.De övriga punkterna -- 1, 3, 4--19 -- bör behandlasav . Detta gäller även punkt21 som man, enligt min mening, borde vara generösnog att överlåta åt . Punktenavser sponsring av program.Överläggningen var härmed avslutad.Med anledning av de framställda yrkandenarörande remiss av proposition 1990/91:149 beslötkammaren på förslag av talmannen att på nyttbordlägga propositionen.5 § Svar på interpellation 1990/91:166 omskolans skyldighet att motverka rashets m.m.Anf. 26 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvilka regler och anvisningar som gäller beträffandeskolans skyldighet att motverka nynazism ochrashets och vilka åtgärder jag är beredd att vidta föratt förstärka skolans vakthållning mot rasistisk ochnynazistisk propaganda.Håkan interpellation föranleds av attAhmed , som åtalades och fälldesav för yttrandefrihetsbrottethets mot folkgrupp, nu försöker få ut sitt budskaptill gymnasieungdom i dels genomnärradiosändaren , dels genompersonliga besök på skolor.Läroplanerna för ochgymnasieskolanär de bindande föreskrifter somvarje skola skall följa. Demokratisk fostran ochobjektivitet i undervisningen är de riktlinjer somallt arbete skall präglas av.I läroplanen för , Lgr 80, står: ''Skolanskall vara öppen för att skiljaktiga värderingar ochåsikter framförs och hävda betydelsen av ettpersonligt engagemang. skall skolanhävda vår demokratis väsentliga värden och klart taavstånd från allt som strider mot dessa. Skolan fåralltså inte ställa sig neutral eller passiv i fråga omdet demokratiska samhällets grundläggandevärderingar. Skolan måste i stället medvetet verkaför dessa värderingar och fostra eleverna till attrespektera dem. ''Antisemitism eller annan rasistisk propaganda fåralltså inte förekomma i skolan.När skolan tar upp politiska, religiösa ochmoraliska frågeställningar är det väsentligt att varasaklig och allsidig. Eleverna skall vänja sig vid enundersökande inställning till kunskaper ochinformation och de skall öva sig i att kritisktgranska argumentation och slutsatser.Det är varje rektors uppgift att se till attläroplanens intentioner också följs närutomstående medverkar i skolans arbete. Det ärden lokala skolledningen som skall besluta omskolans samarbete med organisationer ochföreningar samt i vilka former deras medverkanskall ske.Den lokala skolledningen måste själv besluta omdet är lämpligt att låta vissa individer ellerorganisationer medverka i skolans arbete ochunder vilka former deras medverkan skall ske. Demål och riktlinjer som jag nu redogjort för gäller förall verksamhet i skolan. Det åligger skolans ledningatt svara för balans och allsidighet. Genom tillsyn,uppföljning och utvärdering skall skolans mål ochriktlinjer ständigt hävdas och främjas. Dettasammantaget är skolans metod att fostrademokratiskt sinnade och självständigamedborgare. Jag vill poängtera att när skolor ochenskilda lärare behandlar kontroversiella frågorinom områdena politik, religion, moral är deskyldiga att följa de principer som beskrivits.Eleverna måste således få tillfälle att allsidigt ta delav sakfrågan och ha möjlighet att kritiskt granskaargumentationen likväl som skolan är skyldig attkraftfullt bemöta och ta avstånd från rasistiska ochandra antidemokratiska synsätt.Jag vill också erinra om att inför skolavslutningarnavåren sände jag tillsammans medorganisationerna inom skolan ett särskilt brev tillalla skolor där vi särskiltuppmärksammade skolans ansvar att motverkarasism och främlingsfientlighet.Anf. 27 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret.Jag är glad över att svaret har fått den utformningsom det har fått. Det är en tydlig markering av attskolan verkligen har den skyldighet som vi alla harvant oss vid att den skall ha: att bekämpa rasistiskoch antidemokratisk propaganda. Det är medtanke på den situation som har uppstått under desenaste åren viktigt att detta framhålls. I svensknärradio har det kunnat bedrivas rashets av en typsom förmodligen är unik i . Den person som det gäller fälldesju också på så många punkter att det är unikt imodern historia. Den hets som vederbörande harägnat sig åt har alla den klassiska nazistiskarashetsens kännetecken. Det hela harutomordentligt litet att göra med situationen iMellanöstern eller med t.ex. religionsdebatt somdet ibland har sagts när man har velat ta personen ifråga i försvar. Namnet på dennaradiosändare är en förolämpning mot envärldsreligion.Det finns ett speciellt inslag som gör det hela extraallvarligt. Ett av de teman som är typiska i modernnazistisk propaganda är nämligen förnekandet avatt förintelsen av 6 miljoner judar under andravärldskriget över huvud taget har ägt rum. Detfinns en ganska omfattande litteratur, som ibästa fall kan kallas pseudovetenskaplig, där olikapersoner uppträder med lånta vetenskapliga fjädraroch försöker leda i bevis att förintelsen icke har ägtrum. I Radio Islams tappning har det dessutomtalats om att det rör sig om en judisk konspiration.Påståendet att förintelsen har ägt rum skulle alltsåvara en konspiration i syfte att pressa pengar avmänskligheten.Den person som är aktuell från svensk närradio haralldeles medverkat i ett nynazistiskt möte iTyskland, med kända företrädare för just den s.k.revisionistiska skolan. Det gäller bl.a. den ökändefransmannen som i fransk domstol hardömts, därför att han har uttalat att förintelsen intehar ägt rum. Den danske nazistledaren var också en av de medverkande. Detspeciellt allvarliga är naturligtvis att vi här har attgöra med världshistoriens mest väldokumenteradeförbrytelse om vars historiska verklighet vissapersoner nu systematiskt försöker att skapa tvivel.Det är här som skolan har sin unika uppgift. Vi somär utanför skolan får ägna oss åt att bemötapersoner av det här slaget i den offentliga debattenoch om det är nödvändigt dra dem inför domstol pådet sätt som har skett. Men om skolan börjarbehandla frågan om huruvida förintelsen har ägtrum eller inte som en fråga som det går attdiskutera -- där det alltså skulle finnas olikauppfattningar, och där det inte är riktigt klart vadsom egentligen har hänt -- är det utomordentligtfarligt. Det finns snart inga människor kvar som haregna erfarenheter av förintelselägren. Om 5--10 årkan det vara nästan omöjligt att i vårt land överhuvud taget få tag på personer som på ett trovärdigtsätt kan berätta om sina egna upplevelser.Mot den här bakgrunden har man i andraeuropeiska länder t.o.m. gått så långt att man harkriminaliserat själva påståendet att förintelsen ärett påhitt. Det har skett i , och såvitt jagvet finns sådana bestämmelser i också.Jag efterlyser inga sådana bestämmelser i tycker jag att det bör vara en hederssakför regering och riksdag att se till att det i den nyaläroplan som lär vara på gång mycket tydligtframgår att förintelsen och information omnazismens verkliga innebörd är moment som ickefår utelämnas. Hur man än lägger uppundervisningen i övrigt får detta icke ske. Jagtycker också att det vore motiverat, när man nu meroch mer talar om utvärdering av undervisningen,att göra just en utvärdering av resultatet avundervisningen i modern historia ochsamhällskunskap.Den tvärpolitiska Svenska Kommittén motAntisemitism har gjortutskrifter av radiosändningar. Eftersomman med nu gällande lagstiftning bara kanavstängas i taget har han alltså återupptagitsina sändningar. I de utskrifter som har gjorts frånupptagningar av de sändningar som har pågåttunder framgår att elever inbjudnafrån någon gymnasieskola i har fått höraav att förintelsen inte har ägt rum, att detär ett påhitt alltsammans. De svarar då något i stilmed: Oj, det hade vi ingen aning om. Menar du attallt detta är ett påhitt? Det var bra att vi äntligenfick veta det.Det här är naturligtvis inget bevis för att detgenerellt står till på detta sätt i svenska skolor. Menblotta misstanken att det kan förekomma att manpå något sätt missar information om denna denmest grundläggande mänskliga erfarenheten i vårtårhundrade är så allvarlig och så oroande att jagverkligen vill efterlysa ett initiativ längre fram frånregeringen till att utvärdera just resultatet avundervisningen i samhällskunskap och modernhistoria.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Jag är, precis som ,angelägen om att vi gör en tydlig markering i denhär frågan. De riktlinjer och de mål som gäller iläroplanerna skall hävdas. Där finns ingetkompromissutrymme. Det är en signal som går uttill skolledningar och till lärare i vårt land. Jag harockså noterat att ,sedan dessa incidenter inträffade, har gått ut medexakt motsvarande budskap. Det tror jag ärvälgörande.Sakfrågan i övrigt gäller historieundervisning ochmodern samhällskunskap. Där finns det allanledning att vara på sin vakt. Historiekunskaperär inget som är för evigt givet. De måste ständigtförmedlas till en ny generation. De barn ochungdomar som växer upp måste naturligtvis fåordentliga kunskaper om de vidrigheter somnazismen stod för. Där får vi heller inte tveka ellervackla.Det är klart att jag känner oro när jag ser ut övervärlden och när jag har noterat densammanställning som har gjort överjust den revisionistiska skolans aktiviteter. Jag troratt det nu finns över 450 olika publikationer somförsöker leda i bevis att utrotning av judar aldrighar inträffat.