prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Ettpensionssystem måste vara oantastbart. Det är enlång planeringshorisont för den enskilde, och detmåste vara stabilt. Det får inte åstadkomma alltförstora skattekilar eftersom vi då får en mycket dåligtillväxt. Pensionsberedningen har instämt i detta.Vi har inte tagit ställning till hur man skall klara avomvandlingsprocessen. Det är ett svårt teknisktproblem, men jag tror att det går att lösa.När det gäller skattekilarna är det inte min egenuppfinning, utan jag utgick ifrån konjunkturrådetsrapport , vid vändpunkten. Denna bokär skriven av , , MatsPersson och Hans Tson . De är ganskakända ekonomer, och det handlar inte om särskiltmärkvärdiga saker. De konstaterar bara attmänniskor anpassar sig efter systemen. Om detmesta av pensionsavgifterna efter det att man haravverkat sina 15 bästa år blir skatt, eller nästan heltoch hållet skatt, påverkar detta personenssanningsmönster. Det har vi sett på andra håll isocialförsäkringssystemet. Vi har sett det isjukförsäkringen, och vi kan väl misstänka att vi harsett det när det gäller arbetsskadeförsäkringen.Riksdagens revisorer konstaterar att systemetmotverkade rehabiliteringen. Det betyder attantalet människor som är arbetsskadade ökadelitet.En sak som man kanske skall fundera litet över är:Hur kommer det sig att folk är utsatta för en såmycket sämre arbetsmiljö än de var på 1950-och 1960-talen? Då hade vi fortfarande mycketdåliga miljöer kvar t.ex. inom gjuteriindustrin ochäven på andra håll. Det har ändå hänt väldigtmycket inom industrin. Det är klart att vi får andratyper av skador. Det är klart att folk får högre kravosv., men jag tror att vi skall vara försiktiga med atttala om ohälsotal. De är något inflaterade. Jagsäger inte att det inte är så att det finns folk somverkligen blir yrkesskadade, men jag säger att helaökningen som vi har sett beror på en mängd olikafaktorer.Anf. 93 ():Herr talman! hade litet svårt medbegreppen här. Vi kallar vårt förslag grundpension,och att det sedan ger grundtrygghet är vi överensom.Den kritik som riktar mot förslagettill grundpension gäller att det skulle gynnaförmögna landsortsbor. Det är i så fall förstagången som socialdemokraterna har tvekat inför attgynna någon som har det bra. Skatteomläggningenvar ju till klar fördel för dem som har högainkomster och inför den omläggning hesiteradealdrig socialdemokraterna, utan det förslagetgenomförde man. Det är möjligt att det förkommerförmögna landsortsbor, men att det skulle göra deti så stor mängd att det skulle förhindra att man ävengenomförde grundpensionen har jag svårt att inse.När det gäller de landsortsbor som jag känner påhemmaplan handlar det inte förmögnalandsortsbor, utan det handlar omsvårt utslitna kvinnor med mycket låg pension, medbostadskostnader som kanske inte berättigar tillKBT. Det innebär kostnader för att bo kvar på dethär stället som kanske inte ligger som grund för ettKBT. De bor inte gratis för att de bor pålandsbygden. Det är en föreställning som jagtrodde var borta från en medvetenriksdagsledamots horisont.Man kan ibland få den uppfattningen attsocialdemokraterna inte tvivlar i tron på att ettframtida ATP-system skall behålla sin fräschör.Faktum är att man med 3,5pensionspoäng inte har någon fördel av ATP-systemet. Dessa poäng är redan förbrukade ochfinns med i basen. Det är dem vi tänker utnyttja ivårt grundpensionssystem också.När det sedan gäller avgifterna till systemetförändrade vi dem . När det gällerarbetsgivaravgiftssidan tog vi frånfolkpensionsavgifterna och lade över på ATP-avgifterna. Man är redan inne på det här systemet,även om ni kanske inte har fått det klart för er.Det särskilda pensionstillägget är förhoppningsvismöjligt att förändra så att det kommer dem sombehöver det till godo, men det har varit mångakrångliga omvägar. Det finns många besviknamänniskor i kanten av den vägen. Det finns allanledning att nu rehabilitera detta i det avseendet.Anf. 94 MARGÓ ():Herr talman! Det är mycket bra att överens med mig om att det rent principiellt ärfel att inte höja basbeloppet med hela prisökningenför året. Det är bra att vi är överens på denpunkten. Det bådar gott för framtiden. Det kanskefinns ett hopp om att vi kan återställa basbeloppet.Men jag är inte överens med när honsäger att det skulle få fördelningspolitiskt oriktigakonsekvenser om man inte hade gjort den härförsämringen av basbeloppet. Om man anser attdet är fördelningspolitiskt fel att de bäst betaldapensionärerna får mest ut av att helaprisökningarna får slå igenom på basbeloppet,måste man ju tänka om helt och hållet när det gällervärdesäkringarna av pensionerna. Vi räknar juvarje år upp pensionerna i förhållande tillbasbeloppet. Detta är en direkt följd avprisutvecklingen. Då får ju de bäst betaldapensionärerna ut mest av det systemet. Kritiserarman detta förhållande i det ena fallet måste man jukritisera det i det andra fallet.Jag vet inte om socialdemokraterna har någraplaner på att helt och hållet gå ifrån dennaberäkning när man höjer pensionerna. Om så ärfallet kan jag förstå ert resonemang när det gälleratt urholka basbeloppet, annars förstår jag det inte.Anf. 95 ():Herr talman! Jag beklagar verkligen attutskottsmajoriteten inte har tillstyrkt vår motionom att vårdår skall räknas . Detta fårtill följd att handikappade ungdomar inte heller kanflytta hemifrån förrän de har fyllt , eftersomdet skall gå och ett av villkoren är att deskall ha haft hel förtidspension ochhandikappersättning. Har man vårdat ett barnunder och haft vårdbidrag borde ävendenna tid kunna räknas som kvalifikationstid.Jag anser likaså att det är orimligt att en förälderblir nekad det särskilda pensionstillägget baradärför att barnet har varit i skola eller idagcenterverksamhet. Menar verkligensocialdemokraterna att gravt handikappade barninte skall gå i skolan?Anf. 96 ():Herr talman! Naturligtvis menarsocialdemokraterna att svenska barn skall gå i våraskolor. Jag tycker att frågan var litet märklig. Detjag sade var att de fall som blivit godkända ärmycket få, och det finns grunder för detta. Vi villdärför avvakta genomgångav vad som ligger bakom avslagen. Jag tycker det ärrimligt att vi får ett grundligare underlag innan viåterigen beslutar oss för en förändring. Detta sagtom de särskilda pensionstilläggen.Jag tycker nog att det var ett ganska magstarktkonstaterande när sade att det ärförsta gången som socialdemokraterna reagerar föratt ett förslag gynnar förmögna personer. Det varganska gravt uttryckt. är mycketväl medveten om att det socialdemokratiska partietsedan 1940-talet varit med om att bygga upp dereformer vi har. Dessa reformer har varitinriktade på en rättvis fördelning mellan rika ochfattiga och mellan starka och svaga människor, föratt ta två exempel.Karin borde vara så pass kunnig omskatteförslaget -- även om vi här inte skall diskuteradetta togs det som exempel -- att hon vet atthöginkomsttagarna faktiskt betalar sänkningen avden egna skatten. Så är förslaget utformat, ochbeslutet är fattat. Det trodde jag var väl känt förriksdagens ledamöter.Anf. 97 ():Herr talman! Det är möjligt att jag uttryckte mignågot tanklöst, men jag ville gärna göra dennajämförelse med skatteomläggningen. Det finnsmånga förmögna som har gynnats mycket, och jagtror knappast att de har betalat sin skattesänkning.Det är de människor vi har diskuterat ,låginkomsttagarna och bl.a. pensionärerna, somhar fått betala för skatteomläggningen och inte fåttnågonting tillbaka. Det är ju därför som vi harfattat de beslut som vi har fattat.När det sedan gäller de förmögna landsortsbornasom bor gratis i sina hus, vill jag berätta litet om hurdet ser ut i verkligheten. Den gamla kvinna jagtänker på har pensionstillskott, folkpension och etthus som hon bor ensam i sedan maken dog. Varjegång jag träffar henne har hon någon stor utgift somskall finansieras -- pannan går sönder,vattenberedaren går sönder osv. Det är alltidnågonting som skall göras, men hon har ingetkommunalt bostadstillägg och får därför stå fördessa kostnader. Det kan nog finnas skäl för attdessa människor får del av den grundtrygghet engrundpension skulle ge i dessa fall.Anf. 98 MARGÓ ():Herr talman! hade ingakommentarer till min replik om att det var fel attreducera basbeloppet. Det tar jag som ett tecken påatt vi kanske trots allt är överens om synen påbasbeloppet och att det är viktigt att det återställstill den ursprungliga nivån.Jag reagerade emot att avslutade sittanförande med att säga att det borde varauppenbart för alla i denna kammare atthöginkomsttagarna själva har betalat sinaskattesänkningar. är det ju så, , atthela förmiddagen i denna kammare ägnades åtdebatten om de pensionärer som råkat illa uteftersom de varit med och betalathöginkomsttagarnas skattesänkningar. Det har sågott som hela kammaren varit överens om bortsettfrån ledamöter.Anf. 99 ():Herr talman! Jag trodde jag uttryckte mig klart imitt inlägg, Margó . Jag sade klart ochtydligt att principen när det gäller basbeloppetnaturligtvis bör vara att priser och pensioner hörihop, sambandet finns. Men när det gäller 1991 och1992 skulle det innebära en felaktig fördelning omvi hade låtit basbeloppet ligga kvar. I stället gjordevi på så sätt, att basbeloppet förändrades ochpensionstillskottet höjdes med någraprocentenheter. På det sättet blir det en rättvisfördelning mellan olika grupper av pensionärer.Jag redogjorde också för bakgrunden till detta.Pensionärer som betalar skatt får på detta sätt sinkompensation. Jag har alltså inte på något vis nu iefterhand ställt mig avvisande till det beslut somtidigare har fattats. Jag står naturligtvis fortfarandebakom det. Jag förde en principiell diskussion, ochvad gäller principen har jag fortfarande sammaåsikt.Anf. 100 ():Herr talman! Jag tycker alltid illa om när man görfelaktiga beskrivningar. Jag tänkte därför läsa högten liten stund ur ,vid vändpunkten: ''Det är ett föga käntfaktum, att ATP-systmet i sin nuvarandeutformning faktiskt är regressivt, dvs. gynnarhöginkomsttagare och missgynnarlåginkomsttagare -- -- -- Det finns således ingatydliga fördelningspolitiska skäl för att ha kvar denuvarande intjänandereglerna. I själva verket ärATP-systemets nuvarande utformning en politiskgåta. Man har lyckats koppla bort förmånerna frånavgifterna (dvs. man och har skapat skattekilar)men man har trots detta inte lyckats utforma ettsystem som har de fördelningspolitiska effekterman i andra sammanhang säger sig eftersträva. Vihar här i själva verket ett av de få uppenbara fallendär såväl fördelningsmässiga somallokeringsmässiga skäl talar för en reform. ''Jag tycker egentligen att detta citat borde avslutadebatten så att vi kan gå hem till våra kammare ochfundera över vad vi skall göra med ATP.Överläggningen om avd. 3 var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (ökad försäkringsmässig uppbyggnad avsocialförsäkringarna)Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot58 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (kompensationsnivån inomsjukpenningförsäkringen)Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot16 för reservation 2 av Margó . 20ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (sjukpenning under utbildning)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot127 för reservation 4 av m.fl.Mom. 11 (förtidspensionärers avgifter försjukhusvård)Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot69 för reservation 9 av m.fl.Mom. 14 (försöksverksamhet inom tandvården)Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot36 för reservation 12 av och . 55 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 19 (kompensationsnivån inomföräldraförsäkringen)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot59 för reservation 17 av m.fl. 62ledamöter avstod från att rösta.Mom. 21 (utbyggnad av föräldraförsäkringen)Först biträddes reservation 20 av MargóIngvardsson med 25 röster mot 19 för reservation21 av . 253 ledamöter avstod frånatt rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 262röster mot 17 för reservation 20 av MargóIngvardsson. 19 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 22 (kvoterad föräldraledighet)Först biträddes reservation 22 av MargóIngvardsson -- som ställdes mot reservation 23 avRagnhild Pohanka -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 254röster mot 36 för reservation 22 av MargóIngvardsson. 7 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 26 (flexibelt uttag av kontaktdagar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 28 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 30 (16-årsgränsen för tillfälligföräldrapenning)Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot56 för reservation 30 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 31 (tillfällig föräldrapenning vid barnshabilitering)Utskottets hemställan bifölls med 187 röster mot109 för reservation 31 av m.fl.Mom. 35 (beräkningsgrunden för vårdbidrag)Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot36 för reservation 35 av och . 38 (beräkningen av merkostnadsersättning)Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot35 för reservation 37 av och . 40 (återställande av basbeloppet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 39 av Margó ochRagnhild Pohanka -- bifölls med acklamation.Mom. 44 (grundpensionsförmåner m.m.)Först biträddes reservation 42 av GullanLindblad m.fl. med 66 röster mot 33 för reservation43 av och . 200ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan -- somställdes mot reservation 42 av . -- med genom uppresning.Mom. 45 (ny utredning om grundpension)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot19 för reservation 44 av . 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 51 (långsiktig utredning av ATP)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 51 av -- bifölls medacklamation.Mom. 58 (vårdår )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 59 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 60 (automatisk beräkning av vårdår)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 61 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 80 (särskilt pensionstillägg fr.o.m. förstavårdåret m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot127 för reservation 71 av m.fl.Mom. 81 (översyn av särskilt pensionstillägg)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 72 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 84 (översyn av KBT)Utskottets hemställan bifölls med 225 röster mot71 för reservation 75 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 85 (en parlamentarisk utredning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 77 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 86 (slopad förmögenhetsprövning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 78 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 95 (ADB-system)Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot145 för reservation 84 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten votering avkvällsärendenPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang ibörjan av morgondagens arbetsplenum.7 § Statsbudgeten för /92,jordbruksdepartementetFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU22 Statsbudgeten för budgetåret1991/92 () (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 101 ():Herr talman! Det hade varit en avsevärd styrka ochtillgång om vi hade haft den anvarige ministern häri kammaren. Då hade vi kanske sluppit att föra endebatt om livsmedelspolitiken på Dagens Nyhetersdebattsida. Jag hade då också möjligen kunnattillfredsställa talmannens önskemål om aktivaredebatt i kammaren. Däremot förstår jag attjordbruksministern när han nu är hemma i landetväl behöver vara ute bland väljarna och lappa ihopdet sönderfallande partiet.Under morgonens nyhetsförmedling meddeladesatt regeringen har för avsikt att minska den statligaadministrationen. Som vanligt uttrycker man ensådan viljeyttring utan att mera precis säga vad mantänker göra. Jag skulle vilja förmedla tipset att manredan nu skall följa det besparingsförslag sommoderata samlingspartiet har lämnat i detbetänkande som vi nu behandlar.Vi anser att när en näring nu går in i ettavregleringsskede måste administrationenminskas. Det har vi också följt upp i de ekonomiskareservationer som vi har fogat till betänkandet.Det viktigaste för jordbruket just nu är enuppföljning av det livsmedelspolitiska beslut som vifattade . Konsumenterna har rätt att krävabilliga livsmedel. Nya uppgifter som cirkulerar --som jag tyvärr inte har kunnat få hundraprocentigtbekräftade -- säger att avlivsmedelskostnaderna beror på skatter ochavgifter. är ett högskatteland. Så länge vihar ett så högt skattetryck är det svårt att få billigalivsmedel. Jag tror att det är mycket viktigt attnotera detta. I den allmänna debatten verkar detnämligen som om själva jordbruket ochprimärproduktionen är fördyrande. Så är det alltsåinte.Den avreglering som vi beslutade om skallfullföljas. Det innebär att vi under en femårsperiodhar en omfattande avreglering att vänta och gåigenom. Regleringsekonomin, som har gällt påjordbrukssidan, byts successivt ut motmarknadsekonomi. Avregleringen skall ske inomramen för ett bibehållet gränsskydd. Detta trappasned i takt med vad internationella förhandlingarmedger. Jag vill säga detta eftersom det har enavgörande och mycket stor betydelse förjordbruket och jordbruksproduktionen att vi slårfast detta. Jag vill poängtera att moderatasamlingspartiet står fast vid det beslut vimedverkade till . Jag säger det därför att dethar diskuterats och antytts att det skulle finnas olikafaser och glidningar i de här tolkningarna.En annan stor fråga som jordbrukarna måste fåbesked i är omställningsersättningen och självaomställningsprocessen. Vi är alla överens om attöverskottsproduktionen måste pressas ner. Vi kansäga att vi helt står bakom det, eftersom vi ocksåhar medverkat till en relativt generös ersättning på13, 14 miljarder i det livsmedelspolitiska beslutet.Det är inte små pengar, det är stora pengar. Rättanvända kommer de att kunna betyda mycket förjordbruket.Det som bekymrar oss -- och som vi har velatmarkera i detta betänkande -- är detolkningsproblem som har uppstått. Jag vill frankthävda att en minister som går ut med mycket oklarabesked i olika sammanhang och som harunderlydande medarbetare som inte på något sätthar bidragit till att precisera och klargöra hur det ärmed omställningsersättningen, har medverkat stor oro i jordbrukarleden. Direktiven tillutformning av förordningar har inte heller varit deklaraste. Den administration och byråkrati som haratt handlägga omställningsersättningarna har avnaturliga skäl varit ganska njugga i sina tolkningar,direkt avvisade skulle jag vilja säga.Låt oss i stället ta vara på bondens kreativitet. Enmängd lantbrukare har på olika sätt funderat överdetta och är beredda att göra omställningar, och deär verkligen kreativa. Tyvärr har många av demstoppats i den byråkratiska hanteringen. Det hadehär varit en fördel om man hade kunnat varagenerös. Vår målsättning är att minska arealerna idirekt livsmedelsproduktion.Det har talats mycket om avskrivningslånen, somockså har oroat lantbrukarna. I en reservation tillutskottsbetänkandet har vi klart markerat hur vi serpå detta. Vi ville från början ha tioårigaavskrivningslån. Vi fick ge oss i de allmännasamskrivningar som skedde, och vi accepteradefemåriga avskrivningslån. har det uppkommiten diskussion om huruvida det föreliggeråterbetalningsskyldighet eller inte. Jag vill bestämthävda att man naturligtvis skall göra allt för attkunna hitta omställningsgrödor. skallsvenskt jordbruk -- enligt de målsättningar ochriktlinjer vi har -- vara avreglerat. Då kan svensktjordbruk slåss på en fri marknad. Det blirkonkurrens på en fri marknad. Jag har, herrtalman, mycket svårt att finna att man skulle kunnakräva återbetalning. Vi har även markerat detta ibetänkandet.Ytterligare en fråga, som även kommer attdebatteras längre fram , gällerexportfinansieringen. I utskottsbetänkandet från ijuni sades att vi skulle tillåta branschvisasäljbolag. Vi accepterade det, utan statligexportfinansiering. Men vi sade också attunder en övergångsperiod skulle man tillåtanäringarna att ha en gemensam exportfinansieringför att hantera årsmomsvariationer,säsongsvariationer, tillfälligt överskottsproblemosv. Vi står också fast vid detta beslut, och jag troratt det är viktigt att vi markerarv det så ofta vi harmöjlighet.Jag vill gärna säga några ord om EG-anslutningen.Jordbrukarkåren var den första yrkesgrupp somyrkade på och krävde en direkt anslutning till EG.Jag tycker att man skall notera detta. Moderaternagick ut mycket tidigt och önskade en anslutning.LRF, lantbrukarnas riksförbund, var den förstaföreträdaren för en yrkesgrupp som klart uttaladeen önskan om anslutning.Det finns ganska starka krafter i moderatasamlingspartiet som redan nu uttalar att vi gärna villvara med och utforma den jordbrukspolitik som utvecklas i EG. Vi är ganska offensiva. Vi sägeratt vi klarar detta om vi får konkurrera på likavillkor.Herr talman! Jag har här bara berört vissa saker,men jag tror att det är mycket viktigt att vi helatiden håller dessa frågor levande och att de olikapartierna klart deklarerar var de står.Herr talman! Jag stöder de moderatareservationerna men yrkar enbart bifall tillreservationerna nr 5, 8, 19 och 37.Anf. 102 ():Herr talman! Det betänkande som vi behandlar omfattar ett brett spektrum. Det upptar olikaanslagsfrågor för jordbruket, trädgårdsnäringen,skogsbruket, fisket och rennäringen. Vidare tasfrågor om djurskyd, växtskydd, livsmedelskontroll,utbildning och forskning.Jag skall i mitt anförande kommentera någraproduktionsgrenar som en samlad opposition haransett att regeringen har behandlat allt för snävt närdet gäller anslag för kommande år.Låt mig först konstatera att när fem partier förraåret gjorde upp om den nya jordbrukspolitiken varvi medvetna om att vi inte hade möjlighet att lösaalla detaljer. Riksdagsbeslutet slår i stället fast attvi skall ta ett gemensamt ansvar för uppföljningenav omställningen.Nu har vi kommit fram till att vi på några områdenmåste ställa mer medel till förfogande änregeringen har föreslagit i sin proposition.Det gäller en del vallodlare som har varit knutna tillvissa valltorksföretag och som har hållit i gångunder när de flesta torkanläggningar harupphört på grund av de höga oljekostnaderna.Plötsligt har de som lagt ned vallodlingen ochövergått till spannmålsodling kunnat få stöd om deåterupptog vallodlingen genom olika program somtar sikte på att reducera spannmålsodling. De somtrots höga energikostnader och dålig lönsamhetfortsatte med vallodling har icke varit berättigadetill stöd och har därför hotats av utslagning. NOsom granskat fallet anser att konkurrensen måste fåske på lika villkor, och samtliga oppositionspartierhar ställt sig bakom ett förslag där kompensationenför enkelhets skull betalas ut till de aktuellavalltorksföretagen.En majoritet i utskottet har vidare föreslagit ettstöd för export av konservärter om 10 milj.kr. förnästa budgetår, eftersom EES-förhandlingarna intehar blivit klara i detta avseende och motsvarandestöd utgår inom EG. har varit ledande ivärlden när det gäller konservering och infrysningav ärter och exporterat betydandekvantiteter. Därför bör denna verksamhet säkrastills vi är medlemmar i vallfröodlingen behöver motsvarande stödför att vi skall kunna säkerställa tillgången på frösom är lämpligt för det svenska klimatet.Produktionen av lammkött och fårkött motsvararendast av den svenska konsumtionen.Svenska fåravelsförbundet -- som uppvaktatutskottet -- är optimistiskt när det gällermöjligheterna att öka den svenska produktionen.Men då behövs särskilda insatser för att ökakunnandet hos de svenska producenterna.Marknadsföringen av kött- och ullprodukter.Stödet till köttförsäljningen dras nu ner med 10milj.kr. för kommande budgetår, vilket motsvarar2 kr.