prot · GE0952 · 1991-01-22 00:00:00 — Följderna blevmycket allvarliga för människor i en vid omkretskring Tjernobyl.Det har bl.a. framkommit i en artikel som skrevsför av en läkare, som var i Tjernobylsom representant för Röda korset, att befolkningenhar fått sämre hälsa, särskilt barnen -- huvudvärk,näsblödningar, försämrad sårläkning, ökning avsköldkörtelsjukdomar, fall av sköldkörtelcancerhos barn och en 40--50-procentig ökning av antaletleukemifall hos barn.Rapporter finns om ökade missbildningar hos fleradjurarter, ett ökat antal aborter och färre födslar.Civilbefolkningen lever under ganska svåraförhållanden. Bl.a. får barn faktiskt inte lov att gåut. Särskilt skall de akta sig för att vistas på gräs.De olika argument som biståndsministern här förtfram är naturligtvis värda att beakta, men när detrör en så angelägen insats och så små pengar som 2milj.kr. undrar jag ändå över hur det kan kommasig att detta inte kan anses vara möjligt för Sverigeatt bidra med. Att bara hänvisa till en möjlighet attsamla in pengar hos allmänheten ger ett intryck avatt regeringen tycker att det är rätt ointressanthuruvida barn och andra i Tjernobyl får fortsatthjälp efter en katastrof vars effekter fortfarande ärmycket allvarliga.Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! Det är alldeles självklart attTjernobylkatastrofen är enfruktansvärd händelse. Vi ser fortfarandekonsekvenserna.Med mitt svar är det inte sagt att regeringennonchalerar detta. Det är fråga om hur hjälpenskall ges och vilka anslag som skall användas. Jaghar ärligt redovisat att katastrofanslaget är mycketansträngt. Med de ärenden som kommer framövermed hungerområdena i och Mellanösterntror jag att man kan förstå det. Det är framför alltför dessa områden vi använder katastrofanslagetdetta år.Katastrofanslaget är till för . Därför skallman vara mycket återhållsam med undantag. Dethar jag också varit. Inte minst en folkpartist bordehålla mig räkning för det. Ni brukar predika attbiståndsanslaget inte skall användas för insatser iÖsteuropa.Anf. 98 ():Herr talman! Det tråkiga i allt är att det til syvendeog sidst uppenbarligen handlar om attbesparingarna på biståndsbudgeten har varit såkraftiga att man inte anser sig ha råd med denna typav angelägna humanitära insatser. Det noterar jagsom folkpartist. Det hade kanske varit bra om detinte hade skett besparingar i form av att 700miljoner av biståndsanslaget har lagts påflyktingmottagandet.Men detta innebär inte att denna hantering kanförsvaras. Om man från sidakan acceptera att UNICEF-programmet tillTjernobyl är helt rimligt att finansiera överbiståndsbudgeten, varför kan inte ett projekt somsker inom ramen för internationella Röda korsetoch som syftar till att bistå samma barn varaangeläget att stödja? Det är en utomordentligtbegränsad summa på 2 milj. kr. InternationellaRöda korsets bedömning att detta projekt ärväsentligt skulle väl ändå inte vara något somregeringen har något emot? Jag tycker att detargumentet inte är särskilt tungt.Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Det är fel att blanda in nästabudgetår. Det är då förändringarna sker medflyktingpengarna. Det har ingenting mednuvarande läge i budgeten att göra. Attkatastrofanslaget är ansträngt beror på att dethar varit så stora katastrofer i världen som vi harlämnat hjälp till så generöst vi har kunnat frånsvensk sida. Man tvingas att då göra prioriteringar.Min prioritering är att det med få undantag måsteröra sig om u-länder.I multilaterala sammanhang får vi acceptera deregler som gäller för de organen. Även där, t.ex. iUNICEF, är det på marginalen och med undantagsom sådana insatser görs. Men det går att motiveraen speciell insats för barnen i det härsammanhanget.Det hela handlar om att skydda katastrofanslagetför insatser i . Tjernobyloffren bordekunna stödjas med hjälp av insamlingar i detsvenska samhället. Det är en behjärtansvärd åtgärdatt stödja dem.Anf. 100 ():Herr talman! Jag noterar att biståndsministerntycker att det är en behjärtansvärd sak.Det handlar inte bara om ett humanitärt projekt.Det är också ett projekt som har betydelse förSverige och som vi skulle ha ett egenintresse av attfölja. Vid få tillfällen får även svensk personal enchans att skaffa sig kompetens och erfarenhet avföljderna av så stora katastrofer som det är frågaom här. Vi kan se det som ett led i vårt eget arbeteför att kunna klara av eventuella katastrofer somkan drabba svenska medborgare . Dethandlar om att studera inte bara de medicinska utanäven de psykologiska, sociala och ekonomiskaeffekterna vid denna typ av katastrofer.Om det inte är rimligt att finansiera detta underkatastrofanslaget, biståndsministern, vad finns detannars för anslag? Kan man tänka sig att pengarnaför kan användas för sådana ändamål?Finns det något annat anslag, eftersombiståndsministern tycker att detta ärbehjärtansvärt?Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte här svara för alla anslagi statens budget. Jag är biståndsminister och villsyssla huvudsakligen med . De flesta avmina anslag handlar också om insatser i u-länder.Beträffande ett sakområde i ,nämligen , har man haftkontakter just för att, som säger,lära sig mer om detta och för att se om man medexpertutbyte och liknande kan ge stöd till detutsatta området. Sådant arbete pågår alltså.Anf. 102 ():Herr talman! Jag vill tacka för det tipset. Jaghoppas att det inte skall utgöra något hinder förRöda korset att ta kontakt och att Röda korset inteblir diskvalificerat för att det råkar vara enhumanitär organisation som vill delta. Jag hoppasalltså att denna organisation kan få möjlighet att fåstöd på annat håll med statliga pengar för dennaverksamhet. Jag tror att har mycket atttjäna på det.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:76 till socialförsäkringsutskottetSkrivelse1990/91:77 till socialförsäkringsutskottetFörslagen1990/91:12 till trafikutskottet1990/91:13 till kulturutskottet17 § Hänvisning av proposition 1990/91:100 tillutskottProposition 1990/91:100 Förslag till statsbudget /92 hänvisades till utskott enligtföljande:Statsbudget för /92FinansutskottetBil. 2Utveckling av offentlig sektor(Gemensamma frågor)Finansutskottetmed undantag för avsnitten4 Den kommunala sektorn och5 Regelreformering och delegeringKonstitutionsutskottetBil. hov- och slottsstaternaKonstitutionsutskottetBil. 4JustitiedepartementetJustitieutskottetmed undantag för punkternaB 2 DatainspektionenKonstitutionsutskottetG 3 BokföringsnämndenLagutskottetH 3--4 Stöd till politiska partier -- Allmänna valKonstitutionsutskottetH 5 Bidrag till av godredovisningssedLagutskottetBil. 5UtrikesdepartementetUtrikesutskottetmed undantag för punkternaB 6--7 Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. -- InternationellråvarulagringNäringsutskottetE 1 ,E 2--3 Exportfrämjande verksamhet --, täckande av vissa utgifterför skadeersättningarNäringsutskottetBil. 7SocialdepartementetSocialutskottetMed undantag förLitt. B Administration av socialförsäkring m.m.SocialförsäkringsutskottetpunkternaC 2--3 Bidrag till föräldraförsäkringen --Vårdbidrag för handikappade barn,C 5 BarnpensionerSocialförsäkringsutskottetLitt. D Försäkring vid sjukdom, handikapp ochålderdomSocialförsäkringsutskottetBil. 9FinansdepartementetFinansutskottetmed undantag för punkternaB 1--2 -- Regional och lokalskatteförvaltning,B 4--6 Stämpelkostnader -- Ersättning tillpostverket m.fl. för bestyret med skatteuppbördm.m.SkatteutskottetB 3 KronofogdemyndigheternaLagutskottetE 1 TullverketSkatteutskottetE 3--4 Bankinspektionen --FörsäkringsinspektionenNäringsutskottetG 1--3 Bidrag till vissa internationella byråer ochorganisationer m.m. -- ExportkreditbidragSkatteutskottetBil. 10UtbildningsdepartementetUtbildningsutskottetmed undantag förpunktA 3 Kostnader för medlemskap i 21--22 Arkivet för ljud och bildKulturutskottetLitt. F Studiestöd m.m.SocialförsäkringsutskottetLitt. G Kulturverksamhet m.m.KulturutskottetpunkternaH 1--4 -- Stöd till fonogram ochmusikalerKulturutskottetH 5--9 -- Distributionsstöd tilldagspressenKonstitutionsutskottetH 10 Stöd till kulturtidskrifterKulturutskottetH 11--12 Stöd till radio- och kassettidningar --Bidrag till nyhetsinformationoch litteraturKonstitutionsutskottetH 13--25 Litteraturstöd -- Bidrag tilldokumentation av medieutvecklingen och tilleuropeiskt mediesamarbeteKulturutskottetLitt. I Lokalförsörjning m.m., såvitt avser mom. 2 iinledande avsnittetKulturutskottetBil. 12ArbetsmarknadsdepartementetArbetsmarknadsutskottetmed undantag förLitt. D Invandring m.m.SocialförsäkringsutskottetBil. 13BostadsdepartementetBostadsutskottetmed undantag förLitt. 14IndustridepartementetNäringsutskottetmed undantag förpunkternaB 6 Stöd till turism och rekreationKulturutskottetF 15--17 --PatentbesvärvsrättenLagutskottetavsnittet Regionalpolitiken (s. 15--28),Litt. G Regional utvecklingArbetsmarknadsutskottetBil. 15CivildepartementetFinansutskottetmed undantag förpunkternaB 5--6 -- ,B 8--9 1 Statens löne- och pensionsverk,C 4 Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering,C 7--13 Kostnader för vissa nämnder m.m. --Administration av statens personskadeförsäkringm.m.ArbetsmarknadsutskottetLitt. D Länsstyrelserna m.m.BostadsutskottetLitt. E PolisväsendetJustitieutskottetpunkternaF 1 ,F 4--8 -- Bidrag tillmiljömärkning av produkterLagutskottetF 2--3 -- Statens pris-och konkurrensverkNäringsutskottetLitt. G Stöd till trossamfund m.m.KulturutskottetpunkternaH 1--3 -- Stöd tillinternationellt ungdomssamarbete,H 5 ,H 7 Bidrag till folkrörelsernaKulturutskottetH 4 Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhetArbetsmarknadsutskottetH 6 Stöd till kooperativ utvecklingNäringsutskottetLitt. 16MiljödepartementetJordbruksutskottetmed undantag för punkternaC 3--6 -- Visstinternationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhetm.m.NäringsutskottetBil. 17Riksdagen och dess myndigheter m.m.Konstitutionsutskottetmed undantag för punktB 2 revisorer och deras kansliFinansutskottetBil. 18Räntor på statsskulden, m.m.FinansutskottetBil. 20Beredskapsbudget för totalförsvarets civila delFörsvarsutskottet18 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1990/91:64Yttrandefrihetsgrundlag m.m.1990/91:K22 av m.fl. (s)1990/91:K23 av m.fl. (v)1990/91:K24 av m.fl. (c)1990/91:K25 av och ()1990/91:K26 av m.fl. (fp)1990/91:K27 av och ()1990/91:K28 av ()1990/91:K29 av m.fl. (mp)1990/91:K30 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:66 Ersättare förjustitieråd och regeringsråd1990/91:K31 av Hans Leghammar m.fl. (mp)19 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 21 januari1990/91:131 av () tillutrikesministern om FN:s roll iMellanösternkonflikten:I samband med hardebatten om FN:s roll tagit ny fart. Frågor som ''ÄrFN en helig ko?'' och ''Är FN ett redskap för ?'' har rests i den offentliga debatten.Kritiken handlar om resolution 678 ()där FN godkänner krig i Mellersta Östern.Den berättigade frågan som infinner sig är:-- förblivit sina egna stadgartroget? Handlar det i enlighet med de meraövergripande syften som det instiftades för atttjäna -- fred och rättvisa?Oron bottnar i en obehaglig känsla av att FN i självaverket har förvandlats till ett redskap för och att det där med komprometterarsin framtida trovärdighet -- oavsett hur krisen runtPersiska viken utvecklas.Befogenheten att ta till vapen som resolution 678ger är inte tidsbegränsad och den innebär ingarestriktioner i fråga om vilka förstörelsevapen somfår komma till användning. Den medför inte ensnågra förpliktelser att stå till svars inför ellerrådgöra med lämpliga organ inom FN. Den tolkasallmänt som att FN har delegerat krigsuppgiften tillUSA som har full frihet att göra vad som helst efterdet att tidsfristen gått ut.Efter att resolutionen antagits så ''försvann'' FNsom aktör från scenen. Allt koncentrerades påspelet mellan och . Hade detvarit ett vanligt FN-åtagande hade man förväntatsig ett säkerhetsråd som sammanträdde oavbrutet.En annan orsak till oro är den brådska med vilkenFN gav medlemsstater mandat att föra krig. Dennabrådska har nästan helt spolierat värdet avsanktionsalternativet. Visserligen är det svårt attmed säkerhet säga om och när sanktioner leder tillönskat resultat, men i den aktuella resolutionen vartidsgränsen så snäv att det var omöjligt att draslutsatsen att de redan hade förfelat sin verkan.Till grund för FNs och taktik liggerförvissningen om att det är möjligt att föra ett krigsom kan avslutas snabbt och segerrikt och som medstor träffsäkerhet skonar civilbefolkningen. Menett krig utvecklar sig sällan såsom dess segervissaförespråkare tänkt sig det. Den sida som verkar haövertaget råkar inte så sällan ut för bakslag. iVietnam, i och iIran är tydliga exempel.Krig har en tendens att bli både längre, blodigareoch dyrare än man tänkt sig från början.Förmodligen skulle de aldrig ha utlösts om manhade förutsett den verkliga kostnaden mänskligtoch materiellt. Inte så sällan slutar det i enförhandlingslösning som ligger nära den somförkastats innan kriget.Med dagens moderna vapenteknologi och imedvetande om de miljökatastrofer som ett krigkan utlösa måste man ställa sig frågan:-- Är det försvarbart att välja det militäraalternativet till konfliktlösning? Ger det i någotläge mänskliga, politiska och ekonomiskakostnader som är acceptabla?Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor till utrikesministern:1. Hur ser utrikesministern på ''dubbla'' budskap: att ''rädda kommandegenerationer från krigets gissel'' och samma stadgasmöjlighet att sanktionera ett ''krigets gissel''?2. Anser utrikesministern att dagens modernavapenteknologi med sin enormadestruktionskapacitet parat med kunskapen om det''moderna'' krigets miljökonsekvenser geranledning att starta en disskusion om FN-stadgansutformning?3. Är utrikesministern beredd att ta upp en sådandiskussion i FN?20 § Kammaren åtskildes kl. 16.36.Förhandlingarna leddes av talmannen.