prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — Vi menarockså, som framgår av en miljöpartimotion, attgränsvärden för lösningsmedel i byggmaterialverkligen måste sättas så lågt att vi inte uppleverdem som irriterande och allergi- ochastmaframkallande, vilket t.ex. varinne på i sitt inledningsanförande.Efter alla utläggningar om teknik för att lösabyggfuskproblem och sjuka hus vill viuppmärksamma reservation 25 angåendebyggnaders placering i terrängen. Vi är glada överatt även ställer upp på den härreservationen. Självfallet måste man ta till sigbeprövade erfarenheter av hur man placerarbyggnader i terrängen. Jag kommer från ochvet mycket väl att skåningarna visstehur man byggde för att skydda sig mot klimatetshärjningar. Det har man fullständigt glömt i dag.Man har skapat vindpinade, höga, smala fasader,som ger enorma virvelvindar. kan manplacera stora nya bostadsområden i dalsänkor medständiga fuktfickor, kallfickor och kallras. Det ärett sätt att bygga som vi i stort sett satt igång medefter . Det måste vi sluta med. Vimåste lära oss att bygga på det sunda och naturligasättet. Vi måste bygga i god terräng och inte isluttande terräng, som ger de svårigheter som, ikombination med dåligt utprovadebyggnadsmaterial, medför att husen helt enkelt blirsjuka och vi med dem.Fru talman! Jag yrkar aktivit bifall till vårareservationer 11, 15 och 25 samt stödjer denreservation som och kanvotera fram tillsammans med oss och som gällerluftflöden och stopp för användning av återluft. Iövrigt står vi självfallet bakom de reservationer somvi har undertecknat, men vi yrkar inte bifall tilldem.Anf. 11 ():Fru talman! I betänkande nr 19, om byggnadersinomhusmiljö, följer vi upp och tillstyrker i derashuvuddrag två propositioner, 189, som handlar ominförandet av en lag om byggnadsgaranti, och 145,som handlar om byggnaders inomhusmiljö.Dessutom behandlar vi några fristående motioner.Jag skall med en gång yrka avslag på samtliga tillbetänkandet fogade reservationer och bifall tillutskottsmajoritetens förslag i hemställan, så är detgjort.Det är ett viktigt beslut som vi kommer att fatta . Dessutom är det extra roligt att det sker påvärldsmiljödagen. Det är nog inte alla somreflekterar över att detta är en stor miljöfråga. Vibehöver påminna varandra av och till om attinomhusmiljön faktiskt är en stor och viktigmiljöfråga. Vi glömmer ofta bort det i allt vårtengagemang, som självfallet är viktigt, för den yttremiljön och för arbetsmiljön.Vi människor vistas faktiskt till största deleninomhus, och av den tid som människor vistasinomhus vistas de flesta till övervägande delen i sinbostad. Jag skulle vilja påstå att frågorna ominomhusmiljön är undervärderade såväl i denallmänna debatten som i allmänhetensmedvetande. Så är det i alla fall i Sverige.Därför är det positivt att den aktuella frågan harfått ökad uppmärksamhet. Så har det varit särskiltsedan mitten av 80-talet. Mest kända är kanskeproblemen med flytspackel. Men det har ocksåkommit många rapporter om diffusahälsosymtom -- såsom allergier och andra former avöverkänslighet, irritationer när det gäller ögon,näsa och hals, huvudvärk, illamående osv.Till en början godtogs de här symtomen varken avläkarexpertisen eller av andra som sysslat medsådant som har betydelse för människors väl och ve.Men experterna har sedermera fått revidera sinuppfattning. Det har även verksamma inombyggsektorn fått göra. Man har nämligen i mycketstor utsträckning kunnat härleda problemen till justbyggnaderna. De problem som vi ser har ofta medventilation, byggnadsmaterial och fukt att göra.Ibland hänger problemen också samman medsamordningsbrister i byggprocessen.Jan Strömdahl sade här att det var bättre . Jagmenar att det ibland kan vara farligt att sprida ensådan attityd. Det ligger knappast någon sanning idetta med att det skulle vara bättre . Husen varju ganska dragiga och energislukande . Jagskulle nog vilja varna för den inställning som härhar kommit till uttryck. I stället hävdar jag attbomiljön är bättre nu än den var tidigare. Men förden skull kan man ju tillåta sig att göra enjämförelse av det slag som här hargjort.Regeringen har visat de härfrågorna ett särskilt engagemang. Om jag har blivitriktigt underrättad av planverket finns det enrapport om hus och hälsa, vilken avlämnades tillregeringen . Uppmärksamhetenkring de här sakerna ledde sedan till ettregeringsbeslut . Regeringen tillsatte dåen arbetsgrupp för att handlägga frågor om s.k.sjuka hus. Den arbetsgruppen skulle översiktligtredovisa tillgänglig kunskap. Den skulle ocksåföreslå dels förebyggande åtgärder, dels åtgärder isyfte att undanröjda uppkomna problem. Vidareskulle arbetsgruppen belysa ansvarssystemetsändamålsenlighet och framlägga eventuella förslag.Samtidigt väcktes motioner i . Det blev enomfattande diskussion i bostadsutskottet, somledde till att gjorde ett tillkännagivande.Man kan säga att preciserade det arbetesom regeringen redan hade satt i gång. Vi pekadepå önskemålen om begreppsdefinitioner, enkartläggning av problemen, kunskapsinsamling,spridning av kunskaper, forskning, åtgärder för attundvika problem, användningen av olikabyggmaterial, åtgärder för att åstadkomma bättreventilation, en översyn av ansvarssystemet samtändamålsenligheten i stödsystemet.Bostadsdepartementets arbetsgrupp lade fram sittförslag 1990. Parallellt med denna arbetsgrupparbetade allergiutredningen, som var klar med sittarbete 1989. Folkhälsopropositionen är ju just nuföremål för behandling i riksdagen.De förslag som kom via allergiutredningenarbetades in i arbetsgruppens förslag, som senarekom att resultera i propositionerna 189 och 185 somjag har nämnt.I den aktuella propositionen följer man riksdagensbeställning. Man tar upp de frågor som berördes1988. Det handlar dels om en kort genomgång avvidtagna åtgärder som berör kartläggning,forskning, tillvaratagande av kunskaper, samt, ochdet vill jag särskilt understryka, redovisningen avresultatet av Hus och hälsa-kampanjen. 50 000personer har ju engagerats i utbildning för att lärasig mera om de här problemen. Det är ensynnerligen viktig insats.Vidare finns det i propositionen en fylligredovisning av vissa förslag som har att taställning till. Det gäller då ansvarsfrågans lösning,funktionskontroll och ventilationssystem samtproduktinformation om byggvaror.Behandlingen utgör en mycket viktig etapp iarbetet på att åstadkomma sundare hus. När detgäller problemens lösning har man genom detarbete som har förekommit och ibörjan av 90-talet kommit en bra bit framåt. Det ärmycket arbete som har lagts ned i det härsammanhanget.Jag vill också påstå att mycket arbete är på gång justnu, t.ex. inom och byggforskningsrådet.Men naturligtvis är det en hel del uppgifter somåterstår. Frågan är ju så pass omfattande. Jaghävdar alltså att både regeringen och hartagit problemen på ytterst stort allvar.Agne och några andra talare här har talatom regeringens senfärdighet. Men jag skulle dåvilja dementera och säga att man faktiskt har följtden ordning som gäller i samband med utredningarsamt vid remissbehandlingen och beredningen avdessa. Det är alltså inte något märkligt med den tidsom har gått åt för att ta fram propositionen. Omman sedan betänker hur komplicerad den härfrågan är -- i alla fall varenda ledamot ibostadsutskottet vet att detta är komplicerat -- ärdet inte förvånande att det behövs arbeteför att kunna lyfta fram sådana här förslag.Propositionen har tillstyrkts av utskottet, och jaghoppas att den till väsentliga delar ocksåkommer att bifallas av . Men det hindrarinte, något som är väl bekant, att det engageradebostadsutskottet även i denna fråga har någrapunkter där man vill att skall göra etttillkännagivande till regeringen. Exempelvis anserman att byggnadsgarantin bör utsträckas till attomfatta fler byggnader. Det gäller ytterligareundantag från driftkontrollen för vissaventilationssystem i permanentbostäder. Det gällermöjligheten att stänga av ventilationssystem vidgasolyckor. Vidare gäller det en översyn avgällande gränsvärden för buller i byggnader.Dessutom föreslår utskottet på två punkterändringar i förslaget om samråd.I proposition 189 föreslås en lag ombyggnadsgaranti, som skall gälla vid nybyggnad ochombyggnad av flerbostadshus. Det här skall avsepermanentbostäder, och till övervägande delenskall det handla om bostäder.För småhusen finns det ju redan ett garantisystemsom skiljer sig relativt litet från det system som nuinförs för flerbostadshus. En skillnad är att det härhandlar om ett annat felbegrepp. Detta är nämligenbundet till kontraktet när det gäller småhusen,medan det avseende flerbostadshusen är bundet tillbegreppet fackmässigt godtagbar standard. Statenhar också ett visst engagemang i ABBostadsgaranti. Vidare är garantin något meraomfattande i det förslag som gällerflerbostadshusen.Ägaren skall vända sig till garantiföretaget, som isin tur är återförsäkrat i t.ex. försäkringsbolag. Detskall finnas en byggnadsgarantinämnd, ochbyggnadsgarantin skall omfatta skälig kostnad föratt avhjälpa uppkomna fel och eventuella skador.Tiden är satt till tio år.I reservation 1 avvisar propositionenoch utskottsmajoritetens förslag. villha ett frivilligt avtalssystem. De hänvisar tillstandardavtalet AB 72, Allmänna bestämmelserför byggnads-, anläggnings- ochinstallationsentreprenader, som är underrevidering. Byggnadsentreprenörer har besöktutskottet och där redovisat sina idéer.Men hänvisar också till EG-frågan.I och för sig skulle jag kunna nöja mig med atthänvisa till anförande och repliker.Moderaterna står alltså ensamma i den här frågan.Frivilliga lösningar är enligt vår mening i och för sigbra. Men det är också att notera att byggbranschenhar haft mycket god tid på sig. Man har dock intetagit till vara tiden. Först i slutskedet av utskottetsbehandling hör man av sig. Vad man då gör är redovisar en skiss, av vilken framgår hur manvill ha det. Vad gäller felbegreppet sträcker sigdenna skiss inte längre än till detta medvårdslöshet. Propositionen går längre i det fallet.Det finns inga garantier för attbyggentreprenörernas förslag skulle genomföras irimlig tid. Men vi menar att det inte går att väntalängre. Vi värnar konsumenternas intressen. Vilkasintressen värnar vet jag inte.När det gäller EG-anpassningen hävdar man att viskulle kunna vänta på denna. Men sanningen är denatt det går utomordentligt trögt i EG-ländernasarbete med att få igenom framlagda förslag. Just nu är det faktiskt pådet sättet att man har kört fast. EG-direktiven blirsannolikt inte klara . Men det är ju vadKnut sade att de skulle vara.I reservation 2 hävdar frivilligalösningar. Jag har redan kommenterat den saken.Det finns egentligen inte någon skillnad mellanreservationen och majoritetens skrivning.Beträffande lagens tillämpningsområde harregeringen valt en begränsning tillpermanentbostäder i flerbostadshus, medhänvisning till att man vill vinna erfarenheter innanman är beredd att utvidga lagen ytterligare. I ochför sig är det en respektabel åsikt, utifrånkunskapen om hur komplicerad den materia är somvi rör oss med. Å andra sidan är vårt utskott mycketotåligt i den här frågan. Vi vill skynda framåt så fortdet över huvud taget är möjligt. Vi tycker atttrycket från opinionen på åtgärder beträffandesjuka hus är tungt. Därför anser vi att manomedelbart bör gå vidare i arbetet med att vidgaden här garantin till att också omfatta bl.a.småhusen, som bostadsministern själv lyfter fram ipropositionen, barn- och ungdomslokaler samtkontorslokaler. Utskottsmajoriteten stödjer alltsåregeringens förslag inledningsvis men gör, menanledning av vad jag sade, etttillkännergivande som grundar sig på envänsterparti- och en centermotion.Vänsterpartiet och vill ireservationerna 3 och 4 ha en längre garantitid. Jagbedömer att förslaget är ganska orealistisk, i allafall . Det är rimligt att följa den allmännapreskriptionstiden och den tid som gäller förbefintliga småhusgarantier. Undersökningar harvisat att mycket få skador upptäcks . Jagskulle vilja säga till herrarna arkitekter : Skulle ni kunna ståansvariga som projektörer efter 20--förnågonting som har hänt? Är det rimligt? Skulle nibåda klara det?Bostadsutskottet reste 1988 krav på förbättradsamordning i byggprocessen. Regeringen föreslåratt det nu skall ske genom ett särskilt samrådsmöte.Utskottet tycker att förslaget är bra men vill på enpunkt ändra det. Vi menar från utskottsmajoritetenatt samråd bör ske med flera möten och tillstyrkerdär en vänsterpartimotion. Vi föreslår en ändringav lagen på den punkten.Moderaterna avvisar i reservation 5 förslaget omsamråd. De tycker att det innebär en onödigreglering. Tvärtemot vad tycker anserjag att de befintliga instrumenten är otillräckligaoch att vi behöver åtgärder till skydd förkonsumenterna. I detta fall gynnar avregleringenenligt min mening inte ens producenterna. Deregler som vi nu vill införa är till för att höjakvaliteten i boendet. För övrigt behöver intesamråd bli så byråkratiskt betungande utan kan tillstor del ske inom ramen för de befintligaöverläggningarna.Vi föreslår också en annan ändring i lagen. Vimenar från utskottsmajoritetens sida -- vi grundaross på en s-motion -- att representanter föryrkesinspektionen inte nödvändigtvis skall kallastill alla dessa samrådsmöten utan bara när behovföreligger.Vänsterpartiet tar i reservation 6 upp kravet påbrukarmedverkan i samråd. Det skiljer egentligeninte så mycket mot utskottsmajoritetens skrivning.Det är också så att det inte alltid finns en brukareoch att det kan bli komplicerat att genomföra ettsådant förslag.Ventilationssystemet är också en källa till problem,liksom föroreningar och brister i luftomsättningen.Regeringen föreslår en obligatoriskfunktionskontroll för flertalet byggnader samt attundantag skall kunna göras därvid av boverket.Man nämner i propositionen ett uppdrag tillboverket att utvärdera kraven vad gällerförändringar i utluftsflödet och vad gäller förbud iökad utsträckning när det gäller återluften. Manpekar också på kraven på rensningsmöjligheter.Från utskottsmajoritetens sida anser vi det varamotiverat att göra ytterligare något undantag närdet gäller permanentbostäder och vill alltså attregeringen uppdrar åt att närmare studeramöjligheterna att göra detta. Det gäller befintligapermanentbostäder som har enkla och, om jag skallvåga uttrycka det så, ofarliga ventilationssystem. Vigör ett tillkännagivande med anledning av ensocialdemokratisk motion i denna fråga.Folkpartiet vill gå längre i sin reservation 7 och villundanta alla småhus när det gäller kontrollen vidnybyggnad. Vi anser att det är felaktigt. Vi menaratt erfarenheterna pekar på att problemet ärså allvarligt, att vi rimligen inte bör undantasmåhusen, utan de bör omfattas av kontrollen. Därhar vi alltså en annan åsikt än folkpartisterna.Vänsterpartiet och vill i reservation 8ha specifika sanktionsmöjligheter. Det anser vi varaen överloppsgärning, eftersom PBL redan medgermöjligheter till sanktioner.Folkpartiet och säger ireservationerna 9 resp. 10 att man inte ärtillfredsställd med behandlingen av frågan omutluftsflöden och återluftsproblemen. Det ärfaktiskt så att arbetsgruppen själv har föreslagit skall göra vidare studier inom ramen förboverkets arbete. Detta fullföljer regeringen nu ipropositionen. Det är egentligen ett ganska rimligttillvägagångssätt att vi först fattar beslut i riksdagenom att vi skall ha ett sådant system och att mansedan gör de nödvändiga detaljstudier som behövsi de här mycket komplicerade frågorna. Det ärfråga om svåra avvägningar mellan medicinska,energipolitiska och tekniska krav.Med anledning av en motion från ochsocialdemokraterna om en översyn av lättavstängningsbar ventilation med tanke påsäkerheten vid gasolyckor gör vi ytterligaretillkännagivande till regeringen, nämligen att manbör se över denna fråga. Vår kontroll frånutskottets sida har visat att det föreligger ett sådantbehov.Regeringen föreslår produktinformation avseendebyggvaror. Man föreslår ingen särskild lagstiftningutan hänvisar till lagen om kemiska produkter. Jagtycker att det är ett ganska rimligt konstaterande attsäga att när vi har en lag om kemiska produkter somkan uppfylla de krav som ställs på information omprodukter skall vi använda denna befintligalagstifning. Dessutom har detta den uppenbarafördelen att det gör det lättare att anpassa oss tillEG.Slutligen: I det här betänkandet behandlas enmängd motioner som går under titeln övriga. Jagvill bara påpeka att vi vid behandlingen av enfolkpartimotion som avser gränsvärden förlågfrekvent buller gör ett tillkännagivande. Detfinns ett uppenbart problem där. Vi har fått nyabullerproblem på grund av den nya teknik somanvänds i ventilationssystem ochvärmepumpssystem.Anf. 12 ():Fru talman! Först noterar jag att att det egentligen inte föreligger någon störreskillnad mellan vår reservation 2 ochmajoritetsskrivningen vad gäller den frivilligalinjen. Jag håller med om det och hälsar detbeskedet med tillfredsställelse, för jag tycker att detär ett besked klart nog till parterna att fortsättaförhandla för att nå fram till en frivilligöverenskommelse. Jag tror att den lösningen äralldeles utmärkt och innebär att parterna har en lagi ryggen som litet kan fungera som blåslampa för attskynda på. Skulle vi ha vikit oss här och sagt att vikan vänta ytterligare , är det inte säkert attintresset hade varit lika stort för att snabbt kommafram till överenskommelse om en frivillig linje. tycker jag är bra. Det innebär i praktiken attvi på den punkten kan få rätt och attäven majoriteten är beredd att avveckla lagen dendag vi har ett avtal.För övrigt är det mellan utskottet och regeringensom skillnaderna kanske är störst. Det är inte såstora skillnader mellan majoritetens ochoppositionens uppfattning. Egentligen tycker jagatt det var ett mycket bra anförande som BerndtEkholm höll. Jag håller naturligtvis med om attdessa frågor är viktiga och att det beslut som vi nuskall fatta kanske är viktigare än många tror medtanke på att ingenting har hänt tidigare.Vi vill från sida nu gå vidare. Det är viktigtatt vi inte slår oss till ro i och med att vi har fattatbeslutet.Mot bakgrund av vad sade här omvikten av dessa frågor är jag litetförvånad över att inte majoriteten har gått med påatt inleda ett arbete för att ta fram en bomiljölag.På två punkter har vi väsentliga avvikandeuppfattningar när det gäller att gå vidare. För detförsta gäller det att gå vidare med lagstiftningenmot en bomiljölag. För det andra vill vi gå vidaremed det förebyggande arbetet och göra deteffektivare genom att man skapar ettkonkurrensförhållande i fråga om kvaliteten iboendet. Detta kan göras genom en VDN-märkning. Varför är man inte beredd frånmajoritetens sida att gå oss till mötes och påbörjaett arbete som mera är inriktat på att förebygga änatt reparera?Anf. 13 ():Fru talman! hade invändningarmot mitt anförande. Han menade att jag hade sagtatt man byggde bättre förr och att allt var bättre då.Jag var ganska nogrann med att säga att det somman gjorde förr, gjorde man bättre i vissaavseenden. De äldre huskonstruktionerna andas,vilket de nya och delvis bättre husen inte gör påsamma sätt.Det som var bättre förr var att man använde kändaoch ganska enkla material, och man var nogrannmed uttorkningen av materialet innan detanvändes. Det är en lärdom som man borde kunnata till vara även i det nya och mer teknisktutvecklade byggandet.Många gånga var de ventilationssystem somanvändes förr bättre just i sin grovhet och enkelhet.Jag har själv aldrig bott i en lägenhet med bättreinomhusklimat än vad den lägenhet som jag nu bori har. Materialet och ventilationssystemet i dennalägenhet är gamla.Berndt frågade om jag och KjellDahlström som arkitekter kan ta ansvar för det somvi projekterar, att det verkligen håller, fungerar ochär felfritt . Det är en självklarhet attvi måste kunna ta det ansvaret. Man lånar pengartill hus när de byggs med en återbetalningstid på iallmänhet . Det som man projekterar ochbygger måste ha en sådan kvalitet att man kanborga för att detta skall fungera i åtminstone dessa40 år. Om vi då kräver en garantitid utgördetta bara halva den tid som man egentligen bordegarantera.Slutligen har jag en fråga till är man så rädd att gå på allergiutredningensförslag och samlade statsarkitektersförslag? Med den kunskap som dessa och vi harborde man nu slå till och säga att det får vara slutmed användningen av återluft iventilationssystemen.Anf. 14 ():Fru talman! sade att det inte harhänt någonting tidigare. Det beror på vilkettidsperspektiv man har. Om avserett tioårigt perspektiv -- och jag antar att han har ettsådant perspektiv -- vill jag bara säga att kunskapenom dessa problem är ju nya. Det har egentligen intekommit fram någon kunskap baserad på vetenskapoch beprövad erfarenhet förrän under senare delenav 80-talet. Alltsedan dess har regeringen handlatoch det försökte jag visa i mitt anförande.När det gäller bomiljölagen och VDN-märkningenär det som vi nu genomför och som utskottet kräverytterligare av mycket omfattande och komplicerat.Att dessutom belasta detta genomförande medytterligare idéer om att samla lagstiftningen i enbomiljölag -- vilket inte är gjort i enhandvändning -- är inte rimligt, anserutskottsmajoriteten. Men det är i och för sig ettintressant förslag som jag tror kommer frånhyresgäströrelsen.Jan Strömdahl talade om att ta ansvar i mer än tioår. Helst skulle man ju vilja ha ett så att säga evigtansvar. I moralisk mening har såväl jag och andra som är engagerade på de härområdet ett sådant ansvar. Här är det fråga om attta ett juridiskt ansvar vid komplicerade projekt.Man kan då hävda att de perspektiv somvänsterpartiet och har, 20--, ärmycket långa. Man kan diskutera om dessaperspektiv är rimliga. Jag tycker inte det.Bostadsministern har gjort ett mycket tydligtuttalande om återluften. Vi har också respekt föratt arbetsgruppen har pekat på att det finnsproblem. Innan förslaget sjösätts, behöver detdetaljstuderas något mera, och det kommerboverket att få i uppdrag. Jag tror att JanStrömdahl kan vara ganska säker på att det inom enmycket snar framtid kommer att vidtas åtgärder.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. ).8 § Grundläggande högskoleutbildning,m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkanden1990/91:UbU12 Grundläggandehögskoleutbildning (prop. 1990/91:100 delvis,1990/91:87 delvis, 1990/91:90 och 1990/91:150delvis) samt1990/91:UbU15 Godkännande av avtal avseendeERASMUS-programmet (prop. 1990/91:172).Anf. 15 ():Fru talman! Det har sagts -- och det finnsanledning att upprepa det -- att det uppenbarligenfinns något av ett samband mellanvälståndsutveckling och tillgång på högt utbildadekvalificerade människor i ett land. Vi har settexempel på hur och gjordestora satsningar på högre utbildning under 60-taletoch hur man senare har kunnat skörda frukterna avdetta.För vidkommande är det återigen bara attkonstatera att vi också på detta område har halkatefter. Under har det inteskett någon egentlig ökning av antalet platser påhögskolan och vid våra universitet -- ja, praktiskttaget inte någon ökning alls sedan den s.k.högskolereformen genomfördes under mitten av1970-talet.Det har däremot förekommit en omfördelning avresurserna. Kapaciteten när det gäller den tekniskautbildningen har ökat medan kapaciteten när detgäller utbildningen för vård- ochundervisningsyrken har minskat. I fråga om AES-sektorn kan man konstatera att kapacitetenbeträffande jurist-, psykolog- ochsocionomutbildningarna har minskat. Däremot harkapaciteten ökat när det gäller den ekonomiskautbildningen och även beträffande densystemvetenskapliga utbildningen.Vad som har oroat är att vi med nuvarande antalstuderande kan se fram emot hur antaletyrkesverksamma med högskoleutbildning kommeratt minska i början av nästa århundrade. Det är enföljd av att de stora kullarna som kom ut kommer att gå i pension. Detta haruppmärksammats både av statistiska centralbyrånoch av universitets- och högskoleämbetet, som1989 i en rapport försökte beräkna den utökning avantalet högskoleplatser som var nödvändig.