prot · GE0973 · 1991-03-07 00:00:00 — En helt ny, mycketbantad organisation uppstod, och den hargenomförts med mycket stor skyndsamhet. I dearbetsuppgifter som då gavsocialstyrelsen fanns barn- och ungdomsfrågor medsom ett mycket viktigt arbetsområde.I socialutskottets betänkande, enligt vilketriksdagen beslutade, sades: ''I propositionenuttalas att verksamhet vad gällerbarn- och ungdomsfrågor bör intensifieras. Särskiltframhålls roll när det gäller att tainitiativ till och bevaka att samverkan med andracentrala statliga myndigheter som arbetar medbarn- och ungdomsfrågor kommer till stånd. ''Utskottet framhöll vidare att den ''delaruppfattningen att har en viktiguppgift och ett särskilt ansvar när det gäller detpedagogiska innehållet i förskola och fritidshemoch kvaliteten i dessa verksamheter. Det framgårockså av uttalandena i propositionen att en klaravsikt är att verksamhet vad gällerbarn- och ungdomsfrågorna skall intensifieras. ''Detta arbete har satts i gång och bedrivs med intensitet som kan uppnås med den ständigaoro som finns, inte minst inom socialstyrelsen.Trots den radikala omorganisationen och de storapersonalminskningarna har man lyckats att medhjälp av kompetent personal fullfölja riksdagensbeslut. För denna personal och för helaverksamheten vid känns det mycketoroande att man kanske snart igen står inför nyaradikala grepp som slår sönder en befintlig ochsmärtsam omorganisation som trätt i kraft.Det blåser förändringarnas vindar genom destatliga verken. Det är inget som jag sätter migemot. Men jag tycker att det bör ske med respektför den kompetens som finns, och det bör skegenom att man först sätter upp de mål somverksamheten skall arbeta emot. Sedan borde mange radikalt förändrade verksamheter en rimligmöjlighet att bevisa att man klarat de krav somställts innan man beslutar om nya förändringar.Regeringen måste kunna stå för den framtidstrosom också behövs i verksamhet.Personalen är verksamhetens främsta tillgång.Försvinner den kompetensen blir verksamhetensvårt lidande. Det är vad som just nu håller på attske.Vem skall ha tillsyns- och utvecklingsansvaret förden framtida barnomsorgen, var då den fråga jagville ha ett svar på från statsrådets sida.Svaret är att det redovisade förändringsarbetetinom barnomsorgen och skolan kan fåbetydelse för den statliga administrationen på deaktuella områdena. Vad begreppet i tidbetyder är inte lätt att utläsa. Möjligtvis kan detbetyda att den kommitté som fått i uppdrag attlämna förslag till mål och riktlinjer förbarnomsorgen samt det offentliga skolväsendetskall slutföra sitt arbete. Det arbetet skall ju varaslutfört . Först efterdetta bör det vara aktuellt att förändraansvarsområdena. Kan statsrådet lova att det intekommer att ske några förändringar innan detförslag har avgjorts i ?Nu vet vi ju inte hur situationen ser ut efter valet,men det vore bra med ett besked om att ingaförändringar är planerade för det närmaste året.En tröst ligger dock i beskedet att det förnärvarande inte är aktuellt med någon förändringav ansvar för tillsyn ochuppföljning av barnomsorgen. Då återstår att se omdetta kan ske med den intensitet som riksdagenförutsatte i sitt beslut 1989.Bengt med huvudansvar för dessa frågormåste också känna viss oro över de snabba rycksom kan förändra förutsättningarna för tillsyn ochvidareutveckling av förskolans verksamhet om inteen genomlysande utredning gett förslag och beskedom hur den framtida verksamheten skall bedrivas.Min fråga till är därför: Kommersocialstyrelsen att kunna fortsätta med sitt arbetenär det gäller barn- och ungdomsverksamhetenunder ?Anf. 40 ():Herr talman! När det gäller den integrering mellanskola och barnomsorg som är aktuell är vi imoderata samlingspartiet oroliga. Vi seroroväckande tecken i skyn. Det är dock inte i förstahand de organisatoriska spörsmålen ochansvarsfördelningen mellan myndigheter sombekymrar oss. Jag vill aktualisera en annan fråga.Jag hoppas att i dagens debatt kanblåsa bort de mörka tecknen ifrån skyn så atthimlen kan bli klar och blå igen.Skolan och barnomsorgen har var för sig sittspeciella verksamhetsområde. Skolans allt annatöverskuggande huvuduppgift är att förmedlakunskaper och färdigheter till eleverna.Barnomsorgen har sitt särskilda och viktigaansvarsområde. Enligt vår uppfattning är detsjälvfallet värdefullt med samarbete mellan skolaoch barnomsorg. Det får dock inte betyda ensammansmältning, en uppluckring av gränsernaoch en sammanblandning av ansvarsområdena.Det finns uppenbara och oroande risker för dettamed den utveckling som regeringen tycks vara innepå och som kan utläsas av . Det gäller bl.a. det som sägs omett gemensamt måldokument för barnomsorgenoch skolan och att man skall påskynda utvecklingeni riktning mot en organisatoriskt och pedagogisktsamlad verksamhet för skola och barnomsorg. Vadär avsikten med detta? Kan att skolans huvuduppgift att förmedlakunskaper och färdigheter klart kommer att fastslåsi måldokumentet och att på samma sätt de speciellauppgifter och ansvarsområdena som barnomsorgenomfattar kommer att framgå lika klart?AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då statsrådet lämnarinformation om EES-förhandlingarna.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.Information från regeringen om EES-förhandlingarnaAnf. 41 Statsrådet ():Herr talman! Den 11 december förra åretdebatterade utrikesutskottetsbetänkande om och den västeuropeiskaintegrationen. I samband därmed redogjorde jagför läget i EES-förhandlingarna, sådant det teddesig inför de viktiga ministermötena inom EFTA ochmellan och senare underdecember.Jag sade att vår ambition var att dessaministermöten skulle leda fram till principiellenighet om de viktigaste förhandlingsfrågorna. Jagsade också att vi eftersträvade konkreta resultatmen att vi å andra sidan inte kunde vänta osslösningar på alla utestående frågor.Ministermötet mellan EG och EFTA den 19december blev en klar framgång. Vi kunde enas omriktlinjer för de fortsatta förhandlingarna. På fleradelområden kan resultatet betecknas somgenombrott.Detta resultat skapade goda förutsättningar för attförhandlingarna skulle kunna föras vidare på ettkonstruktivt sätt. Så har också skett under januarioch februari. Arbetstakten är fortsatt intensiv.Det som hänt sedan senast debatteradeintegrationsfrågorna är i huvudsak följande.Vid EG/EFTAs ministermöte slogvi fast att samarbetet skall omfatta samtliga de s.k.fyra friheterna -- jordbruket undantaget. En radandra viktiga samhällsområden såsom forskning,utbildning, miljöfrågor, konsumentskydd och densociala dimensionen skall också ingå. Vi är alltsåeniga om avtalets substantiella innehåll.En utgångspunkt har varit att samarbetet skall hade relevanta delarna av -- det som vikallar acquis communautaire -- som grund.Parterna är i allt väsentligt eniga om vilkadirektiv etc. som skall betraktas som relevanta förEES-avtalet.En känslig och för oss mycket väsentlig fråga rörbibehållande av högre normer i EFTA-länderna närdet gäller hälsa, miljö och säkerhet. skallen fri rörlighet för varor säkerställas. Härbekräftade ministermötet att pragmatiska lösningarskall sökas, anpassade till de enskilda fallen. På dengrunden har förhandlingsarbetet kunnat fortsätta.Det ser ut som om vi med god vilja ochkonstruktivitet från båda sidor skall kunna nålösningar som i allt väsentligt tillfredsställer EFTA-sidans krav.Jag har sagt i denna kammare att EFTA-länderna vore villiga att avstå från permanentaundantag -- detta dock på vissa villkor, bl.a. att vikunde enas om skyddsklausuler som skulle kunnaanvändas om allvarliga problem uppstår på någonpunkt. finns en långtgående enighet om hursådana skyddsklausuler skall utformas i ett . Särskilt viktig är principen att ett enskiltEFTA-land -- liksom EG -- skall ha rätt attsjälvständigt vidta skyddsåtgärder i händelse avallvarliga störningar. I gengäld skall motparten harätt att vidta motåtgärder för att återställa balanseni avtalet. Här återstår ännu en del frågor att klaraut, men det tycks som om denna lösning öppnarvägen för EFTA-länderna att släppa kraven påpermanenta undantag.På det institutionella området innebarministermötet viktiga framsteg på flera centralapunkter. Det gäller framför allt hur avtalet i stortskall byggas upp institutionellt -- vilka centralaorgan som skall inrättas och vilkenkompetensfördelning som skall gälla mellan dessa.Ett EES-råd inrättas på ministernivå. Det skallbestå av representanter för samtliga 19 EES-länderoch . skall i förstahand svara för politisk vägledning samt utvecklingoch utvärdering av samarbetet. Rådet skall ocksåfatta politiska beslut om ändringar och tillägg tillavtalet.Vi har också enats om att inrätta ett gemensamtorgan med ansvar för genomförande ochförvaltning av avtalet. Här ligger den löpandebeslutsprocessen. I detta organ företräds EG avkommissionen med medlemsländerna sombisittare. Också EFTA-länderna skall här strävaefter ett gemensamt uppträdande. Beslut skallfattas enhälligt med EFTA och EG som likvärdigaavtalsparter.Under förhandlingen har vi på EFTA-sidanframhållit vikten av att samtliga medlemsländerkan komma till tals i alla frågor. Genom densammansättning av som vi nu är överensom garanteras vi den möjligheten. Detta förstärksgenom att parterna enats om en princip sominnebär rätt att när som helst och på alla nivåer taupp en fråga till diskussion. Om det inte går attkomma överens i det gemensamma organet kanEFTA-länderna således begära att frågan tas upp iEES-rådet.Ministerdeklarationen bekräftadeockså att experter från EFTA-länderna skallberedas tillfälle att medverka då kommissionenutarbetar förslag till ny lagstiftning som kan beröraEES. När ett förslag lagts fram skall parternasamarbeta under den fortsatta beslutsprocessenmed sikte på att nå fram till gemensamma beslut.Även om vi nu börjar skönja hur den institutionellaEES-strukturen kommer att te sig, återstår känsligaförhandlingar på det här området. Det gällerframför allt formerna för EFTA-ländernasdeltagande i beredningen av enskilda förslag ochsamverkan med EGs kommittéer. Båda parter äremellertid inställda på att hitta en framkomlig väg.Jag tror därför att vi kommer att nå fram till enömsesidigt tillfredsställande lösning på dennafråga.På övervakningsområdet har vi i princip enats omen konstruktion som innebär att kommissionenövervakar EG-sidan som ett nyinrättatoch oberoende övervakningsorgan på EFTA-sidanutövar motsvarande funktion. Frågor som rörtolkningsproblem och fördelning av ärendenmellan de oberoende organen skall tas upp förgemensam konsultation och behandling.En förutsättning för att detta system skall kunnafungera är att parterna -- eller enskilda när detgäller konkurrensfrågor -- kan fåövervakningsorganens beslut överprövade idomstol.Det för mig in på frågan om en gemensam . Den lösning som börjar avteckna sig är engemensam med anknytning till och med domare från såväl EG somsamtliga EFTA-länder. EES-domstolenshuvuduppgift skall vara att lösa tvister om avtaletsimplementering, tillämpning och tolkning.Fortfarande återstår dock en hel del frågor att klaraut. Det gäller bl.a. domstolens roll ikonkurrensärenden.Ett delområde som tagits upp på ett ganska sentstadium i förhandlingarna gäller stödet tilleftersatta områden i främst EGs sydligamedlemsländer. EFTA-länderna förklarade sigredan i deklarationen från statsministermötet iOslo 1989 beredda att bidra till en social ochekonomisk utjämning inom EES-området. Fråganhar varit på vilka sätt detta skulle ske. Några av deutestående förhandlingsfrågorna hänger sammanmed denna problematik och hänger därmed i vissmån också samman inbördes.På jordbruksområdet diskuteras förutsättningarnaför att liberalisera handeln med vissajordbruksprodukter. EG har lagt fram en kravlistaomfattande ett 70-tal produkter av särskilt intresseför de mindre utvecklade regionerna i främstSydeuropa. Drygt hälften av produkterna är redantullfria i . Inom ramen för entillfredsställande helhetslösning som också beaktarSveriges offensiva intressen -- bl.a. vad gällerlivsmedelsprodukter -- kan ytterligareliberaliseringar aktualiseras.Fiskediskussionen är helt låst.EFTA-länderna kräver fritt tillträde till EGsmarknad. EG har inte givit något officielltbud men klargjort att de -- sannolikt begränsade --tullättnader som kan bli aktuella måsteavbalanseras med fiskerättigheter i EFTAsfiskevatten. Denna koppling anser EFTA-ländernavara oacceptabel. Jag befarar att låsningen ifiskefrågan kommer att bestå ända tillförhandlingarnas slutskede.Inom EG överväger man att föreslåtillskapandet av en EFTA-fond som parallellt medEGs regionalfonder skulle bidra till de fattigasydeuropeiska regionernas utveckling -- detta bl.a.mot bakgrund av att EFTAs samlade reaktion påEGs jordbrukskrav bedöms som otillräcklig. Detfinns flera frågetecken när det gäller en eventuellfond av detta slag. Ett är hur man inom ramen fören rättvis bördefördelning mellan EFTA-ländernaskall få till stånd en lämplig avvägning mellanjordbruksliberalisering och eventuelltilläggsfinansiering.I förra veckan, den 1--, höll EFTA ettministermöte i . Självfallet ägnade vi en stordel av mötet åt att gå igenom läget i EES-förhandlingarna, och särskilt de utestående frågorsom jag berört här . Vi gav våra förhandlare deklara riktlinjer som behövs i deras fortsatta arbete.Det är självklart att spänningar uppstår mellanolika nationella prirotieringar när vi nu närmar ossförhandlingarnas slutskede. Tack vare konstruktivtagerande -- inte minst av ordförandelandetÖsterrike -- står dock EFTA-kretsen fortsatt välsamlad inför det fortsatta arbetet.Under ministermötet kunde vi också medtillfredsställelse konstatera attfrihandelsförhandlingarna med , ,och fortskrider planenligt.Handelspolitiska kontakter äger också rum mellanEFTA-länderna och och med Israelresp. Gulfländerna i syfte att undvika enhandelsdiskriminering i förhållande till EG pådessa marknader.EFTA-ministrarna informerades vidare om EG-diskussionen rörande ett alleuropeisktenergisamarbete. Vi enades om att inför höstensplanerade mellanstatliga konferens studera fråganom en europeisk energistadga -- den s.k.Lubbersplanen efter den holländskepremiärministerns initiativ förra året.Ministermötet välkomnade EFTA-parlamentarikernas avsikt att i en särskildarbetsgrupp tillsammans med företrädare för EG-parlamentet utarbeta förslag till ett gemensamtparlamentarikerorgan för EES-verksamheten.Slutligen vill jag nämna att formelltöverlämnade den ansökan om medlemskap i tidigare aviserats.Herr talman! I sitt beslut uttaladesig för ett svenskt medlemskap i medbibehållen neutralitetspolitik. Det bedömdessannolikt att en svensk ansökan om medlemskapskulle kunna lämnas in . Parallelltmed de intensiva EES-förhandlingarna harregeringen därför inlett förberedelserna för ensådan ansökan.I dagsläget har dock arbetet med att slutföra EES-förhandlingarna högsta prioritet. Vi står kvar viduppfattningen att skall stå för sigsjälvt -- att det skall vara av värde också för deEFTA-länder som inte söker medlemskap.Samtidigt vet vi att blir en utmärktplattform för strävan att gå vidare tillmedlemskap i mycket betydelsefullt resultat av ministermöteti december mellan EFTA och EG var att alla parterbekräftade sin föresats att avsluta EES-förhandlingarna . Vi har de senastemånaderna tydligt kunnat notera att är angelägen om att driva arbetetframåt. Detsamma gäller EGs ordförandelandLuxemburg liksom , som för närvarandeinnehar ordförandeskapet i EFTA. Också frånsvensk sida gör vi naturligtvis allt vi kan för atttidsplanen skall kunna hållas.En hel del arbete återstår, men förhandlingarna gårvidare i god anda och i rask takt. På EFTA-sidanstår vi väl rustade inför uppgiften att föresommaren sluta en uppgörelse med EG om ett braEES-avtal. Jag är alltså optimistisk när det gällervåra möjligheter att hålla tidtabellen så att avtalet,som förutsetts, skall kunna träda i kraft den 1januari 1993.Anf. 42 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet förinformationen. Jag vill gärna än en gång uttryckamin uppskattning över att statsrådet pådetta sätt verkligen beflitar sig om att hålla oss välinformerade om utvecklingen.Först av allt vill jag ta fasta på en meragrundläggande frågeställning, nämligen den somkommer i slutet av förklaringen om relationen tillmedlemskapsansökan. Statsrådet säger att den intehar högsta prioritet, utan att det är EES-förhandlingarnas slutförande som har det.Häromdagen informerade om att enansökan skall lämnas in . Jag vill gärnaha handelsministerns förklaring till vem det är sombestämmer i regeringen i den frågan.Jag vill gärna att statsrådet också kommenterarfrågan om parlamentarikerinflytandet under denkonsekvensanalys som pågår . Den kommer ihög grad att likna EES-förhandlingarnasslutsumma. Vi från sida är angelägnaom att få komma med i konsekvensanalysen ochsäkerställa vår roll även i det kommandeförhandlingsarbetet när det gäller EG-medlemskapet.Eftersom riksdagsmännen ges utomordentligt ringataletid, vill jag bara ta upp en fråga till så att jag kanfå ett ordentligt bra svar, nämligen frågan omEFTA-gruppen som grupp. Av den redovisningsom vi nu har fått höra framgår frågeställningar sominnehåller starka spänningsmoment mellan de olikaEFTA-nationerna. Där finns fisket,transitfrågorna, personers fria rörlighet och en helmängd andra sådana frågor. Vi vet att många av defrågorna är ytterligt angelägna frågor för skildaEFTA-nationer. Går det att hålla ihop dennasplittrade grupp genom förhandlingarna? Kan vifortsätta att vara en pelare som samtalspartner tillEG? Och den allra svåraste frågan: Vad händer omvi inte kan det?Anf. 43 ():Herr talman! säger att EES-avtaletkommer att omfatta ett antal viktigasamhällsfrågor, bl.a. miljöfrågor, konsumentskyddoch den sociala dimensionen. konstaterarhon att en känslig och för oss mycket väsentlig frågarör bibehållandet av högre normer i EFTA-länderna när det gäller hälsa, miljö och säkerhet.Men säger att EFTA-länderna är villiga att avstå från permanentaundantag. För mig är detta oförenligt. Finns detnågot annat alternativ och någon annan väg förregeringen än en anpassning till EGs lägre nivåer?Är berett att släppa obegränsadefiskerätter till i svenska vatten?Anf. 44 ():Herr talman! Jag vill också gärna tackahandelsministern för en fyllig information, som jagmed intresse skall studera mera i detalj senare.För det första har jag en fråga angående tidsplanen.Till sommaren kan det finnas ett färdigt avtal. Ärdet ett avtal med som sedanskall godkännas under en lång process av parlamentoch ministerråd? Hur lång är tidsplanen innan vi vetom EG för sin del antar detta?För det andra har vi förhållandet mellan och våra svenska domstolar. Måste våradomstolar underställas ? Det är i såfall något helt nytt i svensk juridisk tradition.För det tredje har vi de nya lagarna. EG står juingalunda still i sitt lagstiftningsarbete. Vad händermed de nya lagar som läggs till l'acquiscommunautaire? Kommer de utan vidare att övertasvensk lag? Hur förhåller vi oss där? Måste vi helatiden anpassa oss via riksdagsbeslut? Hur går det tillrent praktiskt?Anf. 45 ():Herr talman! Jag vill i likhet med tidigare talaretacka för informationen. Vivärdesätter mycket denna kontinuerligainformation som lämnas och den öppenhet somAnita alltid har visat i dessa sammanhang.Samtidigt vill jag understryka vikten av att vi nuprioriterar EG-samtalen så att vi kan hållatidtabellen på samma gång som förberedelsearbetetmed en medlemsansökan kan fortskrida.Anita säger i sitt anförande att ytterligareliberaliseringar kan aktualiseras på jordbruketsområde.Jag skulle gärna vilja veta vad som ligger bakomden formuleringen. Jag tror det är viktigt att slåfast -- och jag vill göra det -- att vi från svensksida inte gör någon ensidig eftergift på jordbruketsområde. Det svenska jordbruket får inte bli enhandelsvara i EES-sammanhang. Jordbruksfråganmåste hos oss behandlas parallellt med vad somsker i de övriga nordiska länderna, så att Sverigeinte går i förväg och utsätter en del av näringslivetför en oriktig behandling.Sedan vill jag fråga vilken bedömninghon gör av de påbörjade regeringskonferensernaom EG. De är ju väsentliga för fortsattarelationer och arbete med förberedelserna för enmedlemsansökan.Anf. 46 ():Herr talman! Också jag får tacka för dessa tillfällentill information om EES-förhandlingarna.Allteftersom månaderna går kan det hända att deblir tydligare till innehållet. är de rättallmänna till sin karaktär. Många ställer frågan:Vad är det egentligen för eftergifter, rent konkret,vi måste göra?I januari 1989 lovade här i riksdagenatt det inte skulle accepteras någon socialnedrustning, någon försämrad miljö, något minskatkonsumentskydd, någon urholkad arbetsrätt ellereftergifter på jämställdhetsområdet ellerförsämrade arbetsvillkor. Det skulle vara intressantatt höra om fortfarande står bakomdessa formuleringar, när vi fått denna informationhär i dag.Listan över direktiv som skall betraktas somrelevanta vore säkert många intresserade av att se.I likhet med tidigare talare konstaterar jag att omvi nu avstår från permanenta undantag måste väldessa skyddsklausuler som nämns vara tillfälligaskyddsklausuler. Om vi genomför en sådanskyddsklausul skall EG-sidan ha rätt att vidtamotåtgärder för att upprätthålla balansen i avtalet.Det skulle vara intressant att få konkreta exempelpå vad sådana motåtgärder skulle kunna innebäraför Sverige.När det gäller lagstiftningen skall man ha engemensam procedur där man skall försökasamarbeta i den fortsatta beslutsprocessen medsikte på att nå fram till ett gemensamt beslut. Vadkommer att hända om man inte kan nåett gemensamt beslut?Anf. 47 ():Herr talman! Jag vill också tackautrikeshandelsministern för informationen. Jaghoppas att informationstillfällena blir många ochtäta nu vartefter avtalet avtecknar sig allt tydligare.Utrikeshandelsministern är naturligtvis den somtydligast framför sig ser hur detta avtal kan kommaatt se ut. Jag vill fråga konkret när det gäller denormer som vi fick höra talas om här: Innebär dettamed tillfälliga undantag att kan behållahögre krav för t.ex. livsmedelskvalitet till dess EGkommit upp i samma kravnivå? Eller hur löser manproblemet om det fortsätter att vara en skillnadmellan dessa nivåer och vi i vår kravnivå kanhänvisa t.ex. till krav,dvs. att vi så att säga har väl grundade skäl?Innebär detta att kan upprätthålla sittförbud mot användning av asbest i all framtid ellertill dess asbest åter kan visas vara ofarlig?Innebär detta avtal att kan upprätthållasina nuvarande tullsatser gentemot tredje land i denmån de är lägre än EGs, eller kan vi tvingas höjavåra tullsatser?Till slut: Kommer den domstol som skall döma imålen att fatta majoritetsbeslut och i så fall enligtvilka regler? Vilka risker finns det att fårvitala miljö- och hälsointressen överkörda av endomstolsmajoritet?Anf. 48 ():Herr talman! Jag vill tacka fru statsrådet förinformation och öppenhet om Sverigesförhandlingar med EG. På några punkter vill jagförsöka fördjupa diskussionen.Statsrådet talar om att EG och EFTA är eniga omavtalets substantiella innehåll. Jag vill fråga om detinnebär att vi kan räkna med en lika behandling försvenska medborgare och EG-medborgare t.ex. närdet gäller möjligheter för svenskar att fåarbetstillstånd inom EG, att vi skall slippa pass ochallt annat som inom EG skall bort för attförverkliga medborgarnas ?Jag vill vidare säga att jag tycker det är bra att visläpper kraven på permanenta undantag. Det ärinte bara sakligt riktigt utan, såvitt jag förstår,absolut nödvändigt om vi skall få ett avtal.Eftersom jag tycker att ett avtal är viktigt delar jaguppfattningen att detta kan vara en braförhandlingsväg.Sedan talar statsrådet om medbestämmande ochinflytande och att man hoppas på en ömsesidigttillfredsställande lösning.Där är jag något mindre optimistisk, det vill jaggärna säga. Det som står här handlar i huvudsak ommöjligheterna att få komma in och framförasynpunkter och diskutera.