prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Det måste vara vi politiker,inte jurister, som bestämmer gränserna för vad somär ett särskilt viktigt skäl för att införa enbestämmelse av detta slag.En ordning som innebär att endast de som förfogaröver stora ekonomiska resurser får möjligheter atteffektivt använda TV-mediet för opinionsbildningoch propaganda är inte i överensstämmelse medkravet på en allsidig debatt. Att förhindra en sådanordning är ett sådant särskilt viktigt skäl som avsesmed grundlagsparagrafen, och den ligger i linjemed intresset att upprätthålla yttrande- ochinformationsfriheten.Enligt propositionen bör alla intresserade gesmöjlighet att ansöka om tillstånd att sända programi den nya TV-kanalen. Detta är en uppfattning somutskottet helt ställer sig bakom. Ansökningstidenhar av departementet först bestämts till den 31 maj1991. Det har varit självklart för utskottet att denbör förlängas till en lämplig tidpunkt efterriksdagens beslut. Det är ju först då som de mestväsentliga förutsättningarna ligger fast. Utskottethar därför ansett att tiden bör utsträckas till den 1juli 1991.I propositionen låter regeringen ta del avriktlinjer inför beslut om ett nytt avtal mellan statenoch Radioföretagen. Riktlinjerna äremellertid av sådan betydelse för koncernensframtid att ej endast bör låta siginformeras om dem. bör också beslutaom dem. I dessa delar föreligger ett utförligtuttalande från kulturutskottet somkonstitutionsutskottet helt ställer sig bakom.Andra talare kommer säkert senare i debatten attutförligt uppehålla sig vid riktlinjerna.I propositionen sägs att Radiokoncernenbör ses över och att ansvarsfördelningen mellanmoderbolag och dotterbolag är oklar. I anslutningtill det vill jag peka på följande. För närvarandegäller att moderbolaget utser styrelser iprogrambolagen. Konstitutionsutskottetkonstaterar att de förordade riktlinjerna i fråga omvem som skall utse styrelseledamöter innebär attmoderbolaget inte längre skall ha denna rätt.Utskottet konstaterar vidare att detta fårkonsekvenser för ansvarsförhållandena mellanmoderbolaget och programbolagen. Utskottet gördärefter ett, enligt min mening, värdefulltuttalande. Utskottet uttalar att det inför riksdagensbeslut närmare bör övervägas hur avtaletmellan staten och företagen för nästa avtalsperiodskall utformas med hänsyn tillansvarsförhållandena.Fru talman! kommer att mer idetalj behandla betänkandet och dessreservationer. Med dessa från början någotnostalgiska och senare principiella funderingarlåter jag mig nöja och yrkar bifall till utskottetshemställan i alla delar.Anf. 11 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Jag noterade i att han var utomordentligt försiktig iformuleringarna vad gäller avslagsyrkandet på vårreservation. Det ger ju en antydan om sammaosäkerhet som man kan skönja i propositionen iden här frågan. Vi får väl se hur det går.Sedan tog upp något om de härprincipiella frågorna som gäller möjligheten attbegränsa yttrandefriheten i avtal. Jag skall intekritisera här, eftersom mycket av detdrabbar mig själv, jag har ju gått med på utskottetsskrivning här. Jag tycker dock att argumenteringenbör hyfsas något. menade att vi inteskall vara bundna av vad lagrådet säger. Detbehöver vi naturligtvis inte vara, men man kan inteavfärda uppfattningar enbart av det skälet att dekommer från jurister, särskilt inte om det ärkvalificerade jurister, tvärtom bör man lyssna noga.Men det viktigaste av allt är vad man tycker isak.Med hänsyn till de principer som i öv rigtgäller på det här området är det intetillfredsställande att begränsningar avyttrandefriheten regleras i avtal. Jag tror nog att desom sitter här i kammaren framöver får se överdetta. Vi måste ju hylla den principen att det inteskall kunna uppstå tvister om det rättsligaunderlaget i de beslut som vi fattar i ochde beslut som fattas på grundval av de beslut som vifattar i riksdagen.Sedan vill jag gripa tillfället att instämma i tackentill . Jag har helt tiden uppfattat BoHammar som en mycket självständig och dessutommycket kunnig ledamot av utskottet. Han hartillfört utskottets arbete mycket av värde. BoHammar är dessutom utomordentligt trevlig attumgås med vilket jag uppskattar alldeles särskilt.Tack !Anf. 12 ():Fru talman! Det tackas mycket , och jag villsälla mig till tackarnas skara. Jag vill för det förstatacka för hans sista tal här iriksdagen. Det höjde sig på ett förtjänstfullt sättöver dagspolitikens käbbel, personstrider och denbyråkratgrå vardag som smyger sig in i dennakammare.Jag vill också tacka för klok ochgenomtänkt argumentation i vårt utskottsarbete.Fru talman! av det svenska folket har viasatellit fått en god inblick i hur delar av ochUSAs TV-utbud ser ut. Det franska och detengelska BBC som har ålagts vissa public-servicefunktioner står i en särklass vad gällerkvalitet. De renodlat kommersiella bolagen ,, som producerar rockvidier,Super Channel, Lifestyle med Sell-a-Vision ochNordic Channel är kanaler späckade med reklamoch säljerbjudanden. De speglar en jättelikmonokulturell underhållningsindustri som ärskrämmande likriktad och utslätad. I allra sämstafall reduceras TV-mediet till en ljud- och bildtapet.Public service-idén föddes i i då detekniska förutsättningarna endast medgav ettmedieföretag. Vi, liksom många andra länder, haranammat public service-tanken. En radio och TVför alla som de facto inneburit att grupper utanförde gängse etablissemangen haft en chans att görasina åsikter gällande.I har staten i avtal angivit vida ramar förverksamheten. Kvalitet, mångsidighet i utbudet,tillvaratagande av minoriteters intressen,vaktslående om vår inhemska kultur och vårt språkär målsättningar som skall uppfylla.Yttrandefriheten har vidgats och fördjupats genomtillkomsten av ett Radio.Genom riksdagsbeslut öppnar vimöjligheten för ett nytt marksänt bolag att etablerasig i . Verksamheten skall finansieras medsponsorpengar och reklam. Reklamen åläggs bådetids- och innehållsmässigt restriktioner.I avtalet mellan staten och det nya företaget ställsvissa krav på verksamheten. Det nya bolaget skallvara skyldigt att sända ett mångsidigtprogramutbud av god kvalitet. Nyhetsprogram,barnprogram och program på svenska språket medsvenska upphovsmän eller svenska artister skallförekomma. Sändningstidens längd för olikaprogramkategorier bör kunna regleras i avtalet.Ägarkretsen skall vara bred och sammansättningensådan att maktkoncentrationen inommassmedieområdet inte förstärks.KU har bestämt tidpunkten för koncessionstidensutgång till . Det är mer än rimligt,som jag också hävdat i beredningen, attansökningstiden utsträckts efter riksdagsbeslutet . Sökande skall i efterhand kunna ingekompletterande handlingar. Regeringen skall eftersamråd med den parlamentariskt sammansattaberedningen avgöra den mycket grannlaga fråganom vilka som skall få koncession. SR kommerförhoppningsvis att få stimulerande konkurrens.De svenskar som inte kan ta emotsatellitsändningar får variation och ökad valfrihet iprogramutbudet.Huvudfrågan som länge blockerat beredningensarbete har varit finansieringsformen för SverigesRadio och den tredje kanalen i denna nyakonkurrenssituation. Det rejälaste och rakastehade varit att och den tredjekanalen fått dela upp reklammarknaden emellansig och att reklam sänds i en av televisionskanaler. Bred politisk enighet i ett beslut av sålångsiktigt karaktär som massmediefrågor är attföredra. När det inte gick att uppnå majoritet fördetta förslag är givetvis det näst bästa förslaget attden tredje kanalen betalar en koncessionsavgift tillrundradiofonden och att garanterasett reformtillskott på 600 milj.kr. och står på solidgrund. Licenshöjningar kommer att bli behövliga.Propositionen andas viss osäkerhet om framtidafinansiering. är det inte aktuelltmed reklamfinansiering i sägs det.Jag välkomnar därför den nödvändigakontrollstationen 96. Då kan man bättre överblickaom koncessionsavgiften tillsammans med denaktuella mottagaravgiften är tillräcklig för attupprätthålla god kvalitet i Radiosverksamhet. Det är den verkliga kärnfrågan somalla kanske inte är medvetna om . Den hängeri hög grad samman med den politiskasammansättningen här i kammaren vid dennasenare tidpunkt.Anders påstående om hur regeringenagerat vid sidan av beredningen bör naturligtvisinte stå oemotsagt i dagens debatt, och jagförväntar mig därför ett klargörande från vårkulturminister i denna fråga.Regeringen har på sig att utarbetaen proposition om villkor. ställer sig bakom attprogramverksamheten sköts i tre bolag, ett förljudradion, ett för televisionen och ett förutbildningsradion. Sponsring skall tillåtas i SverigesRadio, och man skall då ha möjlighet att arrangeraeller sända arrangemang som gäller störresportevenemang eller musiktävlingar somarrangeras inom EBUs ram.Det finns utomordentligt goda möjligheter tillsamordningsvinster administrativt och personelltgenom att lägga samman de bägge radiobolagenoch att dessa pengar i stället läggs påprogramverksamheten och direkt kommerlyssnarna till godo. sägs uttryckligen ibetänkandet att lokalradion skall få lokalredaktionell beslutanderätt att självständigthantera det lokala utbudet och sända på det egnaFM 4-nätet. Lokalradion kommer i det långa loppetatt vinna mest på detta sammangående, och manslipper på det sättet lokalradions egnacentralbyråkrati.Tanken har aldrig någonsin varit att riksradionskulle få ett för dominerande inflytande och kunnaanvända detta inflytande till att utplånalokalradions karaktär i det nya radiobolaget. Jagkan lugna alla de motionärer som har hyst dylikafarhågor.Även riksradion har sin trogna ''fan club''. Kanskeär den diskret och något mindre högljudd. Diträknar jag mig själv. Riksradion sköter på ettföredömligt sätt sitt nationella och internationellauppdrag.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.I dag är frågan litet oklar om vi verkligen kommeratt fatta ett beslut, eftersom ännu intehar talat ur skägget. Jag måste trots allt beklagamoderaternas ställningstagande att vilja skjuta uppfrågan. Jag tror att harvelat skjuta TV-frågan framför sig till efter valet. har han skaffat sig ett alibi genom att hänvisatill personstrider som för de flesta av kammarensledamöter är totalt okända. Jag väntar mig ettklarläggande från sida i dennafråga.Av tidsskäl och inte av nonchalans motreservanterna avstår jag i mitt första inlägg attbemöta dem, men jag kommer gärna igen i ettytterligare inlägg.Anf. 13 ():Fru talman! Frågor som rör radio och televisionenhar i allmänhet delats upp mellankonsitutionsutskottet och kulturutskottet. Av olikaskäl, berättigade eller inte, harkonstitutionsutskottet huvudansvaretför avgivande av betänkande med anledning avproposition 149 till årets riksdag.Kulturutskottet har därvid yttrat sig till KU medanledning av de många motioner som berör fråganom verksamhet och organisation.Kulturutskottet har vid behandlingen begränsat sigtill att sammanföra dem till ett antal övergripandeområden.Jag vill uttrycka min tillfredsställelse över att desynpunkter som kulturutskottet fört fram i sittyttrande i sin helhet har accepterats avkonstitutionsutskottet.Proposition 149 med förslaget att bryta SverigesRadios monopol på rikstäckande markbundensändning av television har dröjt . Orsaken är,som tidigare framkommit , att finna i det storamotstånd som socialdemokraterna under årtiondenhyst mot uppgivande av denna monopolsituation.Vi kan alla erinra oss de debatter som förts i dennakammare om det fördärvliga i att tillåta annanfinansieringsform för kanaler än denmottagaravgift som tar ut och inteminst om reklamens fördärvlighet påprogramproduktion.Utvecklingen har visat att vi som hävdat kravet påfrihet i etern har fått rätt. Som vi förutsade förmånga år sedan har den tekniska utvecklingen medsatelliter och kabelutbyggnad och parabolantennermedfört att nästan hälften av det svenska folketredan i dag har tillgång till betydligt fler kanaler ände två Televison erbjuder. Valfriheten harökat, och den kommer att öka ytterligare -- och välär det.Det tycks vara gemensamt för flera av oss här ikammaren som har arbetat länge med radio- ochtelevisionsfrågor att hålla våra sistaanföranden. Vi har varit med om en ganskafantastisk teknisk utveckling, och vi har säkert intesett slutet på denna utveckling, även om vi inte harmöjlighet att framföra våra synpunkteri kammaren. Jag vill, som och har gjort, tacka mina utskottskamrater ikulturutskottet för det fina samarbete vi har haft pådetta område och också på många andra områden.Kulturutskottet uttrycker sin tillfredsställelse överatt ett förnyat utredningsarbete medparlamentarisk medverkan skall komma till stånddär inte minst de tekniska förutsättningarna förutökade sändningar av ljudradio och television kanbedömas. Den tekniska utvecklingen går fort --övergången till digitala sändningar kommer attytterligare öka förutsättningarna till ett vidgatutbud av program. Borta är nu det misstroende somunder decennier har rått mot mångfald ochalternativ.Fru talman! Jag skall begränsa mig till att ta upp defrågor där kulturutskottet gör förändringar, tilläggeller tar initiativ i förhållande till propositionen.Kulturutskottet har behandlat åtskilliga motionersom tar upp frågan om lokalradions ställning i detframtida radiobolaget. Vissa motionärer har krävtatt lokalradiostationerna säljs ut. Andra -- och dåcenterpartiet i första hand -- vill att lokalradionskall vara kvar som ett särskilt bolag i koncernen. flesta motionerna tas kravet på lokalradionssjälvständighet upp utan att man därmed motsättersig kravet på bildandet av ett enda radiobolag.Lokalradioverksamheten bedrivs inom 25 distriktoch har egna programredaktioner. I genomsnitt enfjärdedel av befolkningen lyssnar pålokalradion. Efter riksradions P3 är lokalradionden som har flest lyssnare.När lokalradion inrättades 1975 var syftet attmotverka de starka koncentrationstendenserna påolika samhällsområden. Detta är lika aktuellt i dag.Det är därför av utomordentlig vikt att lokalradionsverksamhet kan genomföras under storfrihet och självständighet. FM 4-nätet, vilketutskottet också säger, bör liksom förbehållaslokalradion.När de två radiobolagen slås samman kvarblirnaturligtvis skyldigheten att svara för bådenationell och lokal programproduktion. förutsätter det lokala uppdraget enlokal redaktionell beslutanderätt ochsjälvständighet beträffande det lokalaprogramutbudet. Åtskilliga vinster kommer därtillatt göras genom sammanslagningen. Lokalradionsproduktion för nationell sändning kommer attunderlättas. Såväl tekniskt som administrativt finnsvinster att göra.Fru talman! Med kulturutskottets skrivning ochkonstitutionsutskottets med kulturutskottetsdelade uppfattning om ljudradioverksamhetenunder nästa avtalsperiod, torde lokalradion kunnakänna sig lugn. Utskottet föreslår dessutom attriksdagen ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Jag vill i det sammanhanget beröra den moderatareservationen nr 9 där de moderata ledamöternapåpekar att det nu bör bli möjligt med enlagstiftning som medger en kraftigt utökad frihet ihela etermediaområdet. Det framtidautredningsarbetet bör ges den inriktningen.I linje med detta ligger möjligheten att tillskapalokala radiosändningar finansierade med reklam.Redan nu finns på flera håll i sådanverksamhet planerad. Personligen tror jag att närsådan lokal verksamhet kommer i gång kommerattraktionen av de lokala sändningarna inomSveriges Radio att minska, åtminstone i sådan gradatt de, om konkurrerande lokala radiokanalerfinns, borde bli svåra att sälja ut. Detta är riktatmot dem som förordar en utförsäljning redan nu.Kulturutskottet har dessutom tagit ettutskottsinitiativ, som godkänts avkonstitutionsutskottet, vilket utskottet föreslårskall ges regeringen till känna. Jag syftar då på detsom vi i utskottet litet vanvördigt kallar Carolalex -- men kanske är ett bättre namn.Med andra ord: rätt att sändasponsrade program.Enligt propositionen bör huvudregeln vara attSveriges Radio-företagen inte skall träffauppgörelser med sponsorer av program. Dock må --föreslås det i propositionen -- för SverigesTelevision införas en rätt att träffa uppgörelser omsponsring i fråga om program där sändningen gällerallmän sammankomst eller en offentlig tillställningsom anordnas av någon annan änprogramföretaget. För sportevenemang gällerdetta endast om evenemanget är av större svenskteller internationellt intresse.Kulturutskottet föreslår emellertid att sponsringskall få förekomma av program i SverigesTelevision även om programföretaget är arrangör.Det gäller då om programmet sänds inom ramen förett åtagande gentemot Europeiska radiounioneneller om arrangemanget är av motsvarandebetydelse. Redan det nuvarande avtalet, föreslårutskottet, bör kompletteras med dessa regler försponsring av program.1992 års schlagerfestival skall sändas från Sverige.En mycket stor del av svenska folket ser dessasändningar, vilket givetvis människor även i andraländer gör, och vi vet vilka kostnader som ärförenade med produktionen av programmet i fråga.Om ensamt skulle bärakostnaderna, skulle det innebära ett djupt avbräcki budgeten. blir det fritt fram för sponsorer atthjälpa till att finansiera denna enormt populäraschlagerfestival. Jag kanske inte riktigt förstårdenna popularitet, men det är likväl ett faktum.Fru talman! Den tredje frågan jag skulle vilja taupp gäller valet av styrelse till moderbolaget.Konstitutionsutskottet instämmer här ikulturutskottets förslag att de av regeringenutsedda ledamöterna i moderbolagets ochprogrambolagets styrelse -- ack så aktuellt påtorsdag -- skall utses enligt hittillsvarande principerbl.a. vad gäller den parlamentariska förankringen.Ordförandeuppdrag i programbolag bör heller inteförenas med ledamotskap i moderbolagets styrelse.Detta har utskottet föreslagit ochkonstitutionsutskottet godtagit.För närvarande gäller att , somtidigare har framförts här , utser styrelserna iprogrambolaget. När den rätten försvinner får detföljder för förhållandet mellan moderbolaget ochprogrambolagen. Inför kommandebeslut bör det närmare övervägas hur detansvarsförhållandet skall utformas.Anders har i sitt anförande, i vilket jaginstämmer, klargjort de moderata synpunkterna pådet framtida arbetet. Med den av regeringenföreslagna som ordförandeförsvåras på alla sätt den utveckling om vilkenberedningen har varit enig och som vi moderaterhar drivit hårt . Jag beklagar detta.Jag vill, fru talman, stryka under ytterligare en sak.I propositionen sägs att anläggningar och personalför programdistribution och programinsamling förrundradio bör samlas hos en särskild huvudman vidsidan av . Den skall vara oberoende såväli förhållande till programbolag som i förhållande tillandra nyttjare, sägs det i propositionen. Vidaresägs det att det därför inte är lämpligt att televerketingår som ägare av den nya näthuvudmannen.Det är därför något märkvärdigt att idagarna föreslår att det skall bildas enny teknikserviceorganisation inom televerketsradio och att personalen från radio- och från skall överföras till dennanya organisation.Jag har velat peka på detta för att understryka detbetydelsefulla i propositionens skrivning omteleverkets framtida relation till ,om vilken enighet råder i utskotten.Fru talman! Det är ett betydelsefullt beslutriksdagen fattar vad gäller radio- och TV-frågor. Fåämnen intresserar svenska folket så mycket. Fåområden har så stor betydelse för att kravet påyttrandefrihet efterlevs. Jag hör till dem som tyckeratt antalet regleringar måste vara minsta möjliga.De som måste finnas skall vara så få som möjligt.Men än större förändringar ligger framför oss.Dagens beslut måste ses som det första i en räckabeslut vars slutgiltiga mål är en avreglering av helaetermedieområdet.Åtskilliga motioner har väckts av kammarensledamöter i syfte att påverka programpolitiken.Kulturutskottet har här liksom alla andra årframhållit att det är nödvändigt att Radiobibehåller sin nuvarande stora frihet i fråga omprogramsättning. Enskilda önskemål -- sådanafinns verkligen också hos riksdagsmän -- kommeralltid att finnas. Det enda sättet att tillfredsställadem är att skapa en ökad konkurrens genom flerföretag. Den reklamfinansierade kanal vi fårkommer säkert att följas av ytterligare en. Avbetydelse blir också i vilken grad Radiokan rationalisera och fullgöra sitt uppdrag utan attkostnaderna rakar i höjden. har gåttmed på den i propositionen föreslagna höjningen avmottagaravgiften, men allteftersomkabelutbyggnaden fortsätter och den nyarikstäckande kanalen börjar träda i funktion ökarkonkurrensen. Svenska folkets vilja att betala tillradiotjänst blir i hög grad beroende av delsprogrammens kvalitet och dels -- självfallet --avgiftens storlek.Tack, fru talman! Jag har inget särskilt yrkande.Anf. 14 ()replik:Fru talman! Låt mig tänja på replikrätten ochframföra ett tack till för många årav samarbete. Det har varit ett privilegium att fåarbeta tillsammans med en så kunnig och charmfullriksdagskollega. önskar jag bara att IngridSundberg skall få njuta sitt otium cum dignitatesåväl i som på världsvida resor.Anf. 15 ():Fru talman! När vi debatterar radio- ochTV-frågorna står vi vid en etapp. Det gäller det somvi i stort sett har kunnat komma överens om i denberedning som tillsattes, och det gäller det som vihar kunnat komma överens om i kulturutskottetoch sedermera även i . Visstär det ett betydelsefullt beslut som fattas.Vi i hade noga förberett oss för uppgiftengenom att under diskutera dessa frågor.Vi har lämnat programskrifter, och vi har förankratvåra beslut. Jag kan konstatera att vi på väldigtmånga punkter också i beredningen har fått ensamstämmighet som stämmer väl överens med demarkeringar som vi har gjort.Som synes av utskottsbetänkandet finns det ocksåpunkter där vi icke har kunnat komma överens.Centern har fullföljt detta genom att tillbetänkandet foga reservationer till stöd för de idéeroch principer vi hävdar. Vi kommer naturligtvis attstå bakom dessa också när ärendet nu behandlashär i kammaren.Det har i debatten sagts att det när det gäller bl.a.reklaminkomsternas utveckling naturligtvis råderstor osäkerhet. Personer som hävdar denna storaosäkerhet i fråga om finansieringen av SverigesRadio talar i andra sammanhang om denoreglerade mediedelen av radio och TV. I dendiskussionen hävdar man att den kommer attblomstra, att en mängd olika företag kommer attuppstå och att många kommer att vilja vara aktörerpå denna marknad. Man kan bara vara aktör påmarknaden genom att ta in inkomster, exempelvisgenom reklam. För mig är det väldigt svårt att fådessa tongångar att riktigt gå ihop. I det ena falleträcker inte reklaminkomsterna, och i det andrafallet finns det hur mycket som helst.Vi har i gjort den bedömningen att det finnsinkomster från reklammarknaden som skullekunna vara ett gott tillskott vid sidan avlicensavgifterna för att finansiera Radiosverksamhet. Vi har också lagt in principer som göratt man skall slippa den bindning och den påverkansom många människor känner oro för, vilken skullekomma som en följd av att vi får in reklam inompublic service-företaget. Vi har lagt in de spärrarnapå så sätt att reklaminkomsterna enligt vår principskall gå till koncernen och alltså inte till den TV-kanal som ensam har att sända dessa reklamavsnitt.Man kan säga att nu har fått halvt rätt i ochmed att det har lagts in en kontrollstation införbudgetberedningen 1996 för . Meddetta skulle vi kanske vara nöjda, men som jagtidigare har sagt är vi icke det. Att vi har fått halvträtt genom denna kontrollstation är inte barapositivt, utan det medför också olika problem.För dem som skall söka koncession på den tredjekanalen är detta en stor osäkerhetsfaktor. Underden koncessionstid som är beräknad att bli sex åroch kan utökas till vet man inte vilkenkonkurrens om reklammarknaden som man fårfrån . Det är av den anledningen vi icentern så ivrigt har förordat att beslut skall fattasnu. Beslut borde nu fattas om att vid en viss kändtidpunkt tillåta reklamsändningar inom SverigesRadio.