prot · GF0926 · 1991-11-18 00:00:00 — Detta innebär enrisk att en stor del av teknik, kompetens, kunnandeoch utveckling inomverksamhetsområde/konstarten ocksåkoncentreras.Intresset för att producera och skapa film finnsdock på många håll i landet, t.ex. i . Detär viktigt att detta filmintresse uppmärksammas.Dels behöver vi i vårt land ta till vara duktigafilmare oavsett var de bor. Dessutom kanfilmskapande vara ett sätt att förstärka lokala ochregionala kulturarv och blir på så sätt en del av denregionala utvecklingen. Vi vet också att film ochfilmande väcker stort intresse hos barn ochungdomar i hela landet och detta bör uppmuntras.Mot denna bakgrund vill jag fråga följande:Avser regeringen ta initiativ för att stimulerafilmskapande i flera delar av landet, alltså ävenutanför huvudstadsregionen?1991/92:149 av () tillnäringsministern om ASSI:Styrelsen för har beslutat att lägga ned denpappersmaskin vid pappersbruket som harbestrykningskapacitet. Enligt styrelsen berorbeslutet på att en fortsatt drift inte skulle varalönsam. Enligt ekonomer som anlitat äremellertid inte detta riktigt.Facket har begärt att en oberoende konsult skall fågranska företagets ekonomiska analys, vilketföretaget motsatt sig.Mot den här bakgrunden och med hänvisning tillägarens ansvar för företagets och regionensutveckling på lång och kort sikt skulle jag vilja ställaföljande fråga till näringsministern.Varför är näringsministern inte beredd att verka föratt en oberoende konsult får granska företagetsekonomiska bakgrundsmaterial?1991/92:150 av () tillkommunikationsministern om Arlanda:När den förra regeringen fattade sitt beslutangående den tredje rullbanan på , fogadestill detta ett mycket klart uttalande om att någonytterligare utbyggnad därefter inte kommer atttillåtas.Med anledning av ovanstående vill jag frågakommunikationsministern:Kommer den nya regeringen att arbeta med sammautgångspunkt?1991/92:151 av () tillbostadsministern om förhandsgranskning avvideogram:Civilminister har vid en konferensi om medierna och våldet, krävtförhandsgranskning av alla videogram.Med anledning av ovanstående vill jag frågakulturministern:Är det regeringens uppfattning och, i så fall, närkan vi förvänta oss ett förslag i frågan?1991/92:152 av () till statsrådetBo Lundgren om kvittning mellan olikaförvärvskällor:Regeringen föreslår i propositioner en rad åtgärdersom skulle främja företagandet, inte minstnyföretagandet. Dock saknas återinförande avkvittningsrätten mellan näringsidkande ochinkomst av tjänst.Kvittningsrätten skulle kunna bli av stor betydelsesom stimulans vid nyföretagande och då det gällerkompletteringsarbete för företagare inomjordbruksnäringen, som går in i jordbruketsomställningsprocess.När kommer regeringen att lägga förslag omåterinförande av kvittningsrätten?1991/92:153 av () tillbostadsministern om praxisförändringen iflyktingpolitiken:Sedan augusti har en generös praxis förflyktingar som väntat mycket länge på beslut omuppehållstillstånd tillämpats. Den långa väntetidenhar vägts in och många har fått uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Den största gruppen bland dessaär somalierna. har denna praxis förändratsvilket lett till att det nu finns några få återståendeflyktingar från detta land vars ärende inte hann upptill behandling trots att de varit här somandra som fått uppehållstillstånd. De har alltsåblivit offer för de kraftiga svängningarna iflyktingpolitiken som med fog upplevs somgodtyckligt.Jag vill därför fråga invandrarministern:Är invandrarministern villig att av humanitära skälpröva även dem som kommit i kläm vidpraxisförändringen?1991/92:154 av () tillnäringsministern om bryggeribranschen:Då lagen om retur-PET-flaskan togs under vårenangavs en av förutsättningarna vara att det inteskulle leda till en ökad koncentration påbryggerimarknaden. Det är nu det som håller på attske. De tre stora bryggerierna som har avmarknaden ''kontrollerar'' diskningen ochtappningen också för de små bryggerierna.Även importörerna av utländska PET-flaskordrabbas eftersom flaskorna föbjudits i . Detär tveksamt om detta går ihop med det nyligenfattade EES-avtalet.Vilka åtgärder avser regeringen att vidtaga medhänsyn till den uppkomna situationen?1991/92:155 av () till statsrådetBo Lundgren om beskattningen avandelslägenheter och bostadsrätter:För många boende i lägenheter med eget ägandeuppfattas det inte som någon skillnad att bo i enbostadsrättslägenhet eller i en andelslägenhet.Trots detta diskrimineras andelslägenheter iskattehänseende. Ägaren av en andelslägenhetdefinieras som delägare i hyreshus. Underskottsom uppstår i det bolag som äger hyreshuset fårdock inte användas av andelsägarna som kvittningtill någon del mot inkomst av tjänst. Detta betyderatt ränteutgifter på lån till kontantinsats samt på låni fastigheten som överstiger förmånsvärdet samtandra intäkter i fastigheten ej blir avdragsgilla.Räntor på lån som finansierat bostadsrättsköp ärdock avdragsgilla till . Det skapar eninkonsistens mellan ägandeformer påbostadsmarknaden som i övrigt upplevs som fulltjämförbara.Vad avser statsrådet göra för att skapa enskattemässig neutralitet mellan andelslägenhets-samt bostadsrättsinnehavare?1991/92:156 av () tillnäringsministern om den statliga prospekteringen:I regeringens proposition (1991:38) angåendeinriktningen av den ekonomiska politiken anges attstatens prospekteringsverksamhet och nämndenför statens gruvegendomar skall avvecklas.I frågesvar i sadearbetsmarknadsministern att ''frågan inte ärfärdigberedd i ''.Med anledning av dessa dubbla budskap vill jagfråga näringsminister hela regeringen bakom det som sägs iproposition 1991/92:38 om avveckling av statensengagemang i prospekteringsverksamheten, ellerär denna fråga fortfarande föremål föröverläggningar i regeringen?1991/92:157 av () till statsrådetAlf Svenssom om de enskilda organisationernasställning i biståndsarbetet:I regeringsförklaringen av framhållesunder rubriken ''biståndspolitiken'' att ''de enskildaorganisationernas betydelse understryksytterligare''.Vad avser statsrådet att göra för att stärka deenskilda organisationernas ställning ibiståndsarbetet?1991/92:158 av () till justitieministernom ersättning till nämndemän:Många av de nämndemän som tjänstgör vid våradomstolar gör en ekonomisk förlust vidförrättningen. Ersättningen för den förloradearbetsinkomsten är maximerad till350 kronor per rättegångsdag. Utifrån rättstrygghetbör nämndemannakåren utgöra ett genomsnitt avdet svenska samhällets befolkning, dvs. att olikaåldrar och socialgrupper bör finnas representerade.Den låga ersättningen gör det praktiskt tagetomöjligt att rekrytera yrkesverksamma människortill nämndemannauppdraget.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta föratt ge nämndemännen en rimlig ersättning förinkomstbortfallet?1991/92:159 av () tillarbetsmarknadsministern om koncernfackligtsamarbete:Med hänvisning till diskussioner i itisdags vill jag ställa följande fråga:Tänker regeringen lägga fram förslag tilllagstiftning om koncernfackligt samarbete?7 § Kammaren åtskildes kl. 15.01.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.