prot · GE09120 · 1991-05-28 00:00:00 — De säger sig ha fått signaler från t.ex.Sydkraft att nu gäller det att sälja kraft igen. Dettaär mycket allvarligt.Däremot har de grupper på och statensenergiverk som har ansvaret för effektivareenergianvändning enligt min uppfattning tagit sittansvar. Det är viktigt att dessa personers kunnandeoch erfarenhet nu tas till vara i det nya verket.Min fråga är: Tänker sig industriministern ettnäringspolitiskt verk som i detta avseende är enmålmedveten, kraftfull, energisk aktör, eller skallverket bli mera av en bidragsgivare och utredare,som betraktar vad som händer och låter det ske?Anf. 260 Industriminister ():Herr talman! var med vidnäringsutskottets behandling av dessa frågor, ochhan känner till intentionerna i propositionen. De ärnaturligtvis att vi skall fullgöra de uppgifter som vihar lagt fram för i energipropositionenoch tillväxtpropositionen.Anf. 261 ():Herr talman! Texten i propositionen är lovande påså sätt att man uttryckligen talar om att man skallsatsa på förnybara bränslen och effektivareenergianvändning, även om där sägs att man kantvingas använda även fossila bränslen osv. Frånmiljöpartiets sida hade vi efterlyst mera kraftfullaskrivningar. Men det som står är, om det kanförverkligas, hoppingivande. Frågan är då hur detnya näringspolitiska verket aktivt skall kunnamedverka till att fullfölja dessa intentioner.När jag läser handlingarna noterar jag att den somhar lämnat ett särskilt yttrande är tveksam till omden nya organisationen blir tillräckligt slagkraftig,om den verkligen innebär att man kommer attagera. Det gör mig bekymrad.Jag vill fråga industriministern : Ärdet meningen att det nya verket skall agera elleriaktta?Överläggningen var härmed avslutad.43 § Svar på frågorna 1990/91:631 och 632 omarbetslösheten i och länAnf. 262 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att reduceraarbetslösheten i Norrbotten.Bertil Måbrink har frågat mig om jag avser atttillföra ytterligare resurser till utöver dei kompletteringspropositionen aviserade medlen.Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang.För att långsiktigt värna den fulla sysselsättningenkrävs en god ekonomisk utveckling genom ökadtillväxt och bekämpning av inflationen. Det kräveren fortsatt stram finanspolitik.Som ett led i denna politik ingår Rehnberg-gruppens arbete, vilket verksamt har bidragit till attpris- och lönekostnadsutvecklingen nu ser ut attkunna dämpas. Regeringen har vidare nyligenfattat beslut om att knyta den svenska kronan tillecun samt att föreslå en sänkning av momsen påmat.I nuvarande konjunkturläge har antalet varsel ökatmycket snabbt. Omfattande strukturförändringarmed personalminskningar och nedläggningar harfått till följd att 97 000 personer, eller avarbetskraften, var arbetslösa . Iskogslänen var arbetslösheten 2,7 %.Arbetslösheten i genomsnitt för riket har därmedstigit med en procentenhet jämfört med sammamånad . Vid en internationell jämförelsehar vi en mycket låg men för oacceptabelnivå på arbetslsheten. Jag är väl medveten om attproblemen på arbetsmarknaden är störst iNorrbottens och län.Regeringen har i årets kompletteringsproposition(1990/91:150) föreslagit en mycket kraftigförstärkning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna, främst med inriktning motutbudsstimulerande insatser.Förutsättningen för en ökad produktivitet, somställer krav på en ökad flexibilitet ochförändringstakt, är att arbetskraftensutbildningsnivå höjs. Det gäller därför framför alltatt stärka kompetensutvecklingen i näringslivet ochoffentlig verksamhet och erbjuda aktivainsater för dem som blivit arbetslösa.Utbildningsvikariaten är den åtgärd som jag troroch hoppas mycket på. Den ger arbetsgivarnamöjlighet att göra de nödvändiga satsningarna påpersonalutbildning. ger den de arbetslösaungdomarna en chans att få arbetslivserfarenhetoch därmed ökad kompetens, så att de står rustadeinför nästa uppgång i konjunkturen.När det gäller fördelningen av resurserna för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna är det helt ochhållet AMS ansvar att fördela dem med hänsyntaget till behovet i olika delar av landet.Någon definitiv fördelning är inte gjord, eftersomriksdagen ännu inte har fattat beslut om alla medelför arbetsmarknadspolitiska insatser under nästabudgetår.Några ytterligare resurser utöver vad som äraviserat i budgetpropositionen ochkompletteringspropositionen avser regeringen inteatt anslå. Det viktiga är nu att en samordning avresurserna sker på regional och lokal nivå. Likasåatt samverkan sker såväl mellan de olikalänsmyndigheterna som med näringslivet och denoffentliga sektorn.Anf. 263 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Jag har litetsvårt att se hur den strama finanspolitiken,och anknytningen till ecunskulle ha kunnat få några effekter i iform av större intresse för investeringar där.Tecknen tyder snarare på att det går i motsattriktning. Den strama finanspolitiken har inneburitatt man har betydligt mindre resurser ikommunerna och i för att fullgöra sinauppgifter.Vi har fått siffror om ungdomsarbetslöshet på20 % i , i , iKiruna och i för ungdomarmellan 18 och . Jag anser att det är förödandeför utvecklingen om vi på något sätt accepterarsådana nivåer, som närmar sig rena EG-nivåer.Jag tycker givetvis att utbildningsinsatser är bra,men man måste också noga följa upp att dessainsatser blir meningsfulla. Jag har hafttelefonsamtal från personer som får utbildningar isådant som de redan tidigare varit utbildade på ocharbetat med. Utbildningen måstebedrivas med syfte att verkligen åstadkomma enförbättring och en utveckling av arbetskraften. Jaghar för min del också tyckt att vi börjar komma iden situationen att arbetsmarknadsåtgärder i formav beredskapsarbeten blir nödvändiga. Vi harbehov av satsningar på infrastruktur, gator ochvägar, järnvägar och offentliga byggnader i den härdelen av landet, något som kan ge en hel del jobbåt de av byggnadsarbetarna som förnärvarande är arbetslösa.Anf. 264 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Utöver vad har sagt kanjag här peka på att även när vi har s.k.högkonjunktur i vårt land ligger arbetslöshetenhögre i exempelvis mitt hemlän, i Norrlandslänenoch i Bergslagen än vad den gör i andra delar avlandet. Jag vill speciellt understryka att situationenär dålig för kvinnorna och ungdomen även vidhögkonjunktur. Även då är det en hög arbetslöshetinom de här två kategorierna.Som säger i sitt svar har skogslänen inuvarande situation en hög arbetslöshet jämförtmed riket i dess helhet, och då är trycket på justkvinnorna och ungdomen ännu hårdare. Sandvikenhar snart inga unga tjejer kvar, eftersom det intefinns några jobb där. De tvingas ned till de s.k.överhettade områdena, och det är ingen brasituation. Det är bra att man då satsar påutbildning, men jag tror inte att det är tillräckligtför våra län.Jag är litet besviken över att här sadeatt resurser utöver vad som har anslagits ibudgetpropositioen ochkompletteringspropositionen inte skall tillföras.Som bekant begärde AMS ochfick något över 6 miljarder. Jag tycker nog attarbetsmarknadsministern borde kunna ge ettbesked att om inte de åtgärder som redovisas för attklara situationen i , speciellt när detgäller kvinnor och ungdom, inte hjälper, skallregeringen vara beredd att tillföra ytterligareresurser.Anf. 265 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Får jag först säga till attefter anknytningen till ecun har räntorna gått nedganska ordentligt. Jag tycker att kunde efterforska hur mycket lägre räntorbetyder också i för möjligheterna attinvestera liksom också hur mycket en sänkning avräntorna betyder för dem som bor där och för derasboendekostnader.Annars vill jag understryka och instämma i mycketav det som både och . Allt det tal som förekommer om den lågaarbetslösheten i landet som helhet är förrädiskt,eftersom vi vet att arbetslösheten drabbar vissagrupper, framför allt ungdomar, och vissa regioner,bl.a. och Gävleborg.Det är därför som vi inte heller bara kan se tillarbetsmarknadspolitiken. För att klara avutvecklingen måste vi också se hurindustripolitiken, regionalpolitiken, utbildningenoch investeringarna i infrastruktur gestaltar sig påde berörda orterna. Jag vill också betona behovetav att regionalt och lokalt ha en överblick över ochsamordning av alla dessa insatser. Jag vet att bådade här länen, som dess värre har en lång erfarenhetav bekämpning av arbetslösheten, är duktiga på atthitta nya och okonventionella metoder.Jag hoppas att jag i dessa avseenden ocksåfortsättningsvis skall kunna bidra med extrainsatser för den typ av utveckling som vi förnärvarande arbetar för.Jag vill också säga att det inte är tillräckligt medutbildning. Det vet även regeringen. Det är därförsom AMS nu också har fått möjlighet att användaalla de åtgärder som man har på det sätt som mantycker är mest lämpligt i varje region. Menutbildningsnivån är låg i inte minst de två län somde två frågorna berör. Inte minst kvinnornas behovav att få vidga sin kompetens är stort.Jag vill säga att jag inte nu har något besluti regeringen om ytterligare resurser att redovisa.Men som jag också har sagt måste enansvarsfull regering -- förhoppningsvis ensocialdemokratisk sådan -- i den månarbetsmarknaden utvecklas annorlunda underhösten se över medelsbehoven på detta område.Anf. 266 ():Herr talman! hade vi 50 000ungdomar i . Om utvecklingenfortsätter som är vi snart nere i 30 000ungdomar. Skulle vi få en litet bättrekonjunktur, kan detta tillsammans med det ökadeantalet äldre innebära att vi får brist på arbetskraftoch svårigheter att upprätthålla servicen i vissakommuner.För närvarande går mellan 10 och uppemot 20 %arbetslösa, och vi vet att både pojkar och flickormår psykiskt dåligt av detta. Det leder också till enökning av alkoholkonsumtionen. Detta har visatsbl.a. i en doktorsavhandling som kom för något årsedan. Man kan alltså inte ta lätt på dessa problemoch hoppas att de blir lösta med övergripandenationalekonomiska metoder. De måste i ställetföljas med stor nogrannhet, och nödvändidgaåtgärder måste vidtas så snart som möjligt.Ungdomsarbetslösheten ligger på en heltoacceptabel nivå.Anf. 267 ():Herr talman! Jag tackar för den sistakompletteringen som arbetsministern gjorde. Jagtolkar det som att det här finns en möjlighet att fåytterligare resurser.Gävleborg har den lägsta utbildningsgraden avsamtliga län i vårt land. Bara det säger att det måstetill ordentliga resurser på utbildningsområdet.Sedan finns det ett annat problem, som har uppståttförst , nämligen att den offentliga sektorn i ettsådant län som , som har haft betydelseinte minst för kvinnorna när det gäller att få arbete,har börjat minska sin personalstyrka. Det rör sigom 800 personer. Det är ytterligare ett argumentsom man inte bara kan bortse från.Vi hoppas också att vi får en ansvarsfull regering tillhösten och att det då tillförs ytterligare resurser.Överläggningen var härmed avslutad.44 § Svar på fråga 1990/91:643 omberedskapsarbetenAnf. 268 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag delar arbetsmarknadsutskottets mening frånmars att beredskapsarbeten kan vara den meständamålsenliga åtgärden för vissa grupper avarbetslösa.I dag är det en allmän strävan från statsmakternassida att styra arbetsmarknadspolitiken med mål istället för med regler. Den nya åtgärdsstruktureninom arbetsmarknadspolitiken är ett uttryck fördenna målsättning.En effekt av målstyrningen är att ,regeringens och arbetsmarknadsverkets rollerförändras. I den nya modellen skall statsmakternaange målen medan bådehar friheten och ansvaret att fördela resurserna pålänen och olika grupper på arbetsmarknaden samtutforma en lämplig arbetsmetodik. Meningen är attdet ytterst skall vara den lokala arbetsförmedlingensom skall disponera huvuddelen av dearbetsmarknadspolitiska resurserna. Det får tillföljd att det blir arbetsförmedlingen som, utifrånstatsmakternas riktlinjer, avgör vilken åtgärd somär lämpligast i varje enskilt fall.I sitt arbete skall förmedlingen hävda arbetslinjen.Denna princip bygger på en självklarhet, nämligenatt ett riktigt arbete eller en utbildning är attföredra framför ett beredskapsarbete.När det inte finns något arbete att erbjuda ocharbetsmarknadsutbildning inte är den meständamålsenliga åtgärden, måste naturligtvis andraåtgärder som exempelvis beredskapsarbetetillgripas. Jag vill även påminna om att riksdagenför nästa budgetår har anslagit mycket storaresurser som bör tillgodose de olika behoven hos dearbetssökande.Jag vill dock avsluta med att understryka attarbetsförmedlingens insatser för en arbetssökandeinte får stanna vid ett beredskapsarbete, utanåtgärden måste självklart följas upp med antingenett arbetserbjudande, enarbetsmarknadsutbildning eller annan lämpligåtgärd.Anf. 269 ():Herr talman! Jag får tackaarbetsmarknadsministern för svaret.Jag delar helt och fullt det sista statsrådet sade, dvs.att åtgärderna får inte stanna enbart vidberedskapsarbeten. Men låt mig få rätta en sak isammanhanget. taladeinte om att det skulle vara mest ändamålsenligt medberedskapsarbeten. Frågan bygger egentligen påatt det i kompletteringspropositionen inte stårnågot om beredskapsarbeten. togriksdagen ställning till arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 11. I det betänkandet talas det omberedskapsarbeten för vissa grupper. Riksdagenslog fast att man inte skulle underskatta betydelsenav beredskapsarbete.Nu satsas rätt och slätt på utbildning och mycketlitet på övriga delen. Vi är inte emot utbildning.Men frågan är vad som händer efter utbildningen.Många kommer i denna situation. Risken finnsatt det blir en genomströmningsarbetslöshet. Viskall också vara medvetna om att lämnaren stor grupp ungdomar gymnasieskolan och skallut på arbetsmarknaden. Vi har också de som harfullgjort sin värnpliktstjänstgöring och som skall utoch konkurrera på arbetsmarknaden. Dessagrupper skall ha meningsfulla och braberedskapsarbeten.Det finns en risk att vi kommer att få världens bästutbildade arbetslösa i vårt land om inte något görs.Jag tycker, precis som det står i utskottetsbetänkande, att för vissa grupper ärberedskapsarbeten ett bra alternativ tills det skapasfasta arbeten.Anf. 270 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag betonar att utskottet skrev ibetänkandet att det var viktigt att stödjainflationsbekämpningen genom en aktivarbetsmarknadspolitik i form avkompetenshöjande insatser, t.ex. utbildning, ochandra offensiva åtgärder samt någon form avberedskapsarbeten.Jag vill också understryka det jag sade i svaret ochsom jag inte vet om riktigtförstod. säger att regeringensatsar litet på beredskapsarbeten. Jag har sagt attregeringen har förändrat hela anslagsstrukturen såatt det ankommer på AMS och den lokalaarbetsförmedlingen att i varje enskilt fall välja denåtgärd som är den riktiga. Det är väl så långt mankan komma när det gäller att ta hänsyn till denenskilda individens behov och vad han eller honbehöver för att snabbast möjligt få erfarenhet ellerutbildning, för ett riktigt arbete. I den arsenalen avåtgärder finns beredskapsarbeten. De skallanvändas om det är den åtgärd somarbetsförmedlingen bedömer som mest lämplig.Jag vill dock understryka att det inte alls är alldelessjälvklart att det är så lika enkelt eller ens likariktigt som att satsa så mycketpå beredskapsarbeten. Det är ett annat ekonomisktläge i kommunerna. Precis som underströk är det många som har för lågutbildning och som i första hand skall prövaberedskapsarbeten om det inte finns annat arbeteatt tillgå.Anf. 271 ():Herr talman! Om jag inte förstår det här eller ej äregentligen ointressant. Det intressanta är att desom skall handha de medel som står till förfogandeförstår vilka möjligheter de skall satsa på.Det är kompletteringspropositionens innehåll närdet gäller arbetsmarknadspolitiker som jag tyckerär för liten i förhållande till de siffror som finns närdet gäller arbetslösheten. Jag tror också att MonaSahlin känner till att det finns meningsfulla arbeteni kommunerna. Det är kommunernas möjlighetertill aktiva åtgärder som är begränsade. Därförkommer det att bli problem i kommunerna när denhöga arbetslösheten skall tas om hand ochkommunerna inte får fortsatta medel. Att medlensedan kan användas på olika sätt sägs det inte såmycket om i kompletteringspropositionen. Därtalar man i stort sett endast om utbildning. Jag ärinte emot utbildning, men jag tror inte att deträcker för vissa grupper.Överläggningen var härmed avslutad.45 § Svar på fråga 1990/91:675 omsysselsättningen i m.fl. bruksorterAnf. 272 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen tänker vidta för att skapaarbete i , , ochTorshälla med anledning av beskedet från AvestaAB om att 800 jobb skall bort inom koncernen.Nuvarande konjunkturläge med omfattandestrukturförändringar och krav på rationaliseringarmed personalminskningar och nedläggningar somföljd innebär att antalet varsel ökar snabbt.Avesta AB, som planerar omfattanderationaliseringar, spelar en central roll försysselsättningen på de fyra nämnda orterna.Eventuella uppsägningar från företaget fårallvarliga konsekvenser i , ,och . För att möta dennasituation är det nödvändigt med både kort- ochlångsiktiga åtgärder.Målet för den nuvarande ekonomiska politiken,som ger goda förutsättningar för en ökadproduktivitet och tillväxt som inflationenbekämpas, är full sysselsättning. Mot slutet av åretförväntas en vändning av konjunkturen vilken meden viss fördröjning kommer att få en positivgenomslagskraft på arbetsmarknaden.Denna bedömning grundar sig på att pris- ochlönekostnadsutvecklingen har dämpats de senastemånaderna. Rehnberggruppens arbete har haftinflytande på de avtal som slutits påarbetsmarknaden. Det av regeringen tagnabeslutet om kronans anknytning till ecun samtförslaget om sänkt moms på mat är ytterligareåtgärder som påverkar den ekonomiskautvecklingen i Sverige.I avvaktan på denna konjunkturförändring är detviktigt att statens såväl regionalpolitiska somarbetsmarknadspolitiska instrument används på ettför både samhället och den enskilda människaneffektivt och bra sätt. En samordning mellan olikalänsorgan, kommuner, företag och fackligaorganisationer måste komma till stånd. Kunskapmåste tas fram om inom vilka branschernäringslivet kan breddas och vilken kompetens hosarbetskraften denna breddning avarbetsmarknaden kräver.Regionalpolitiskt har länsstyrelserna både ansvar,befogenheter och resurser för att snabbt starta ettutvecklingsarbete. Vidare ingår permanenti stödområde 2, och är temporärt t.o.m.juni 1992 inplacerat i stödområde.Mot den ökande arbetslösheten har regeringen ikompletteringspropositionen (1990/91:150)föreslagit ökade insatser om drygt 6 miljarderkronor till aktiva åtgärder under nästa budgetår.De skall främst användas till kompetenshöjandeinsatser som arbetsmarknadsutbildning ochutbildningsvikariat.Självfallet kommer detta orterna ,, och till del.Det är som görfördelningen av de arbetsmarknadspolitiskamedlen inte bara mellan de olika länen utan ävenmellan olika grupper på arbetsmarknaden ochbranscher utifrån de övergripande mål somstatsmakterna fastställt.De pågående strukturrationaliseringarna innebäratt det uppstår strukturproblem som man måste tasig igenom. Enligt länsarbetsnämnderna i berördaorter finns det en beredskap för eventuellauppsägningar från det aktuella företaget. Det gällerframför allt kompetenshöjande utbildning.Anf. 273 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det är ju underkort tid nu som vi i har mött flera varsel.Man kan säga att allt detta händer inombasindustrierna i och . Detta ärnaturligtvis förödande för med dessdominerande ställning på minst fyra bruksorter. Ettstort bolag strukturrationaliserar hastigt etappvis,och ingenting händer i stället. Detta är allvarligt idet här läget. Det gäller 200--300 arbeten i Avestaoch samt 300 arbeten i ,säger man.För kommun, som ligger mig närmast,gäller det inte bara järnverket utan även posten,som har försvunnit, och SJ. Regeringen har ett visstansvar här och dessutom ett visst ekonomisktansvar för landstingens verksamhet. hotas t.ex.verksamheten vid lasarettet i . Det ärförödande.När det gäller investeringar i infrastukturen går deoss förbi. Om man skall bygga en järnväg tillDalarna för snabbtåg, då skall den gå förbi Avesta.Avesta är som kommun oerhört utsatt och befinnersig i ett oerhört allvarligt läge. Man behöverextraordinära insatser från regeringens sida. Detkrävs nya arbeten. Både är detnya arbeten det handlar om. Vem skall fixa dessajobb?Det handlar naturligtvis även om utbildning. Det ärjättebra med en bred utbildning, men när man ärklar med utbildningen skall det finnas arbete. Ärdet marknaden som skall fixa de offensivasatsningarna. Det måste vara någonting alldelesspeciellt för , annars försvinner den orten,som industriort, från kartan snart. Har regeringennågonting som kan ge ett hopp?Anf. 274 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Får jag bara understryka att både jagoch regeringen är mycket väl medvetna om vilketjobbigt och allvarligt läge befinner sig i. Detär bl.a. därför som man är inplacerad i stödområde2. Man skall även den vägen kunna få möjligheteratt bistå, satsa och utveckla företagen regionalt.Än så länge är arbetslösheten just nu i Avesta1,, dvs. klart under genomsnittet för landet.Men precis som påpekar harman många varsel, drygt 1 000 just , efter vad jaghar fått fram. Men alla varsel leder inte tilluppsägningar. Vi har ett exempel i därdet var 150 varsel, varav 25 ledde till uppsägning.Den typen av strukturomvandlingar av ett helt länmed bruksorter skapar långsiktigt stora problem,som också påpekar.Samhället präglas av traditionella mansyrken.Arbetslösheten har ökat för männen ochmed för kvinnorna, och det speglar ju denensidiga arbetsmarknaden. Det är därför man nusätter in ökade resurser, bl.a. till utbildning ochkompetensutveckling. Det skall tillsammans meddet som regional- och industripolitiken kan bidramed skapa bättre förutsättningar i Avesta.Kunskapen finns i den här delen av landet.Resurserna och förutsättningarna måste staten,länsmyndigheterna och företagen bidra med.Anf. 275 ():Herr talman! Ja, men detta känns så oerhörthopplöst, t.ex. beträffande södra . Det kanju knappast bero på låga löneavtal, ecun ellernågonting annat.Det är inte bara detta att ligger Bergslagen,utan det ligger i kläm mellan olika centra här. Detär därför jag talar om extraordinära åtgärder. Manåker förbi på olika sätt. Man klagar mycketbittert i den här regionen över detta. Man har underlång tid byggt hela sin verksamhet på Avesta AB.Vad kan regeringen göra?Arbetsmarknadsministern har ansvar för sittområde, men vad är det för industrisatsningar ochandra satsningar som kan ske där? Man ser enminskning av den offentliga verksamheten när detgäller och lasarettet. Det är ännu merförödande i dagens läge. Det jag får fram nu är attde politiska makthavarna i samhället inte kan gemänniskorna något besked. Det tror jag ökarpolitikerföraktet i samhället.Anf. 276 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Får jag understryka, och det tror jagLars-Ove är väl medveten om, att jag intei någon gömma på arbetsmarknadsdepartementethar ett kassaskåp med industriarbeten som jag kanplocka fram vid lämpligt tillfälle. Jag har ansvaretför att se till den ekonomiska utvecklingen, t.ex.räntorna, som man inte får underskatta när detgäller dessa orter i Bergslagen. Ju lägre de är ochju mindre av klippsatsningar, desto mer får man avindustriella satsningar som är lönsamma och somgynnar hela vår industri. Staten måstetillhandahålla medel, resurser, ansvar ochförutsättningar, men kunskapen och ansvaret skallläggas i handen på regionerna. Jag vet att det pågårmycket arbete på de här orterna. I den månregeringen och statsmakterna kan bidra till den härutvecklingen gör vi det också och kommer att göradet i fortsättningen. Men underskatta inte delångsiktiga satsningarna som räntorna! Därför haräven ecun betydelse för en liten ort somLångshyttan.Anf. 277 ():Herr talman!