prot · GE0957 · 1991-02-06 00:00:00 — Jag frågade hur länge detta undantag skall gälla.Det kom 200 asylsökande till förra veckan.Skall detta beslut gälla permanent eller kommerman att ändra det igen? Jag kan frågainvandrarministern som sitter i kammaren: Kan jagfå ett besked på den här punkten?Maud Björnemalm sade något om flyktingarna ochmänniskorna i tredje världen. Man blev därförförvånad över regeringens s.k. sparförslag ioktober, där regeringen tar bort 700 milj.kr. frånbiståndsanslaget och för över dem tillflyktingmottagandet. Vi inom anseratt dessa 700 milj.kr. behövs för att förbättrabiståndspolitiken. Vi anser inte att de skallanvändas till flyktingmottagandet i . Detinnebär ju nästan att vi ger u-hjälp till oss själva,eftersom man med biståndsmedel finansierar sakersom sker i . Jag tycker att det äranmärkningsvärt och stötande.Jag ställde också en fråga till rättssäkerheten för de asylsökande. Jaganser det vara stötande att man inomarbetsmarknadsdepartementet arbetar på ackordmed dessa frågor. Hur blir det då medrättssäkerheten? Jag tog ett exempel. Skulle viacceptera om domstolarna, som har storabalansproblem, också arbetade på ackord? Nej,alla i riksdag skulle protestera och säga atträttssäkerheten då åsidosattes. Jag vill ha ettbesked om rättssäkerheten och människorslika värde.Anf. 109 ():Herr talman! Jag vill till utskottsmajoritetensföreträdare säga att det ligger i oppositionspartiersuppgifter att vara kritiska. Och en sund kritik idessa frågor tror jag är mycket värdefull. Jag trorockså att flera av oss har bidragit med olika förslagsom det efter hand har visat sig att regeringen hartagit till sig. Jag tänker t.ex. på förslaget om ettförändrat kommunalt flyktingmottagande, jagtänker på förslaget om lån i stället för bidrag, vilketväl kom från oss från början, och flera andra förslagmed vilkas hjälp vi tillsammans harkunnat föra frågorna framåt och åstadkomma enbättre politik. Jag hoppas därför att det intemissuppfattas på något sätt.Vad jag har varit mest kritisk mot är naturligtvis,som de flesta av oss, att handläggningstiderna är förlånga. fick jag besked om en genomsnittlighandläggningstid. Och det låter kanske relativt bra.Men genomsnitt är en sak, och de enskilda fallen ären annan. De rapporter man får när man är ute ochbesöker flyktingmottagningar är tyvärr attväntetiderna är alldeles för långa. Jag frågade omvi kan förvänta oss att invandrarverket ifortsättningen kommer att hinna med sina ärendenbättre. Polisen hinner med sinaärenden, men invandrarverket gör detuppenbarligen inte. Vi moderater har gått med påökade anslag, men i årets partimotion har vi sagt attvi förväntar oss att ärendena arbetas av, vilketregeringen också har sagt i budgetpropositionen.Jag vill pressa på och säga att detta är mycketviktigt. Om detta inte sker får invandrarverket nogföreta rationaliseringsåtgärder som alla andrastatliga myndigheter. Ingenting är så bra att det intekan göras bättre.Jag frågade också om vår beredskap när det gällerökade flyktingströmmar. Jag antar att jag kommeratt få besked om det . Det är inte lätt att hinnasvara på alla frågor. Vi kan ju förvänta oss ökadeflyktingströmmar från öst, och jag hoppas att detpositiva uttalande som bl.a. statssekreterarentidigare har gjort när det gäller de baltiskaflyktingarna är regeringens samfällda uppfattningoch att eventuella baltiska flyktingar verkligen fårstanna i om de kommer hit.Jag vill beklaga att vi inte kan öka flyktingkvoten,vilket många partier är överens om. har kommit med ett äskande, menregeringen har sagt nej. Jag hoppas att det blir ettja , därför att regeringen ämnaråterkomma i frågan , vilket sägs ibudgetpropositionen. Men jag vill gärna ha beskednär det gäller de frågor som jag har ställt.Anf. 110 ():Herr talman! Jag vänder mig först till GullanLindblad. Hon frågade hur vår beredskap är infören befarad flyktingström från öst. Jag får svarahenne med de klassiska orden att vår beredskap ärgod.När det gäller huruvida statens invandrarverk kanarbeta i kapp beträffande ärendena och förkortahandläggningstiderna säger man fråninvandrarverket, att om asylinströmningen inteökar, kommer man att klara av att förkorta dessahandläggningstider.Beträffande det lilla antal asylsökande under densenaste veckan vill jag säga till Jan-OlofRagnarsson att asylinströmningen lågpå en hög nivå. Och man kan inte bedöma hur lägetför 1991 kommer att bli på grund av att det var enliten inströmning under en veckas tid.Jämfört med de övriga länder har Sverigefortfarande, skulle jag vilja säga, en generösflyktingpolitik. är alltså unikt på dettaområde, med tanke på det antal flyktingar som vitar emot. Jämförd med handläggningstider i andraländer är vår handläggningstid kort. Beträffandevårt flyktingbistånd hänvisar jag vidare till debifallna asylansökningar som trots allt finns.Det påstås att vår asylpolitik har hårdnat. Men detfinns inga belägg för ett sådant påstående. Dethandlar i stället enbart om ett löst tyckande.Anf. 111 ():Herr talman! Vår beredskap är god, hette detinnan startade. Men vet vihur det var beställt med den beredskapen. Det harju sedermera framkommit att den var synnerligendålig. Jag är alltså inte riktigt nöjd med det svar somjag har fått. Men jag respekterar om MaudBjörnemalm inte kan ge mig besked om alladetaljer . Jag hoppas dock att vi i utskottet fåren redovisning för hur beredskapen egentligen är.Flyktingströmmen österifrån tenderar ju att blimycket stor.Särskilt bör frågan om de sovjetiska judarnabeaktas. Det har vi moderater påtalat i en av våramotioner.Jag fick inte heller något svar på min fråga omjust balternas speciella situation. Men jag hoppasatt vi är överens om att det goda grannskapetkräver av oss i att varje baltisk flykting somkommer hit får stanna här.Vi kommer att ha många tillfällen attdiskutera flykting- och invandrarpolitik. Helt kortvill jag dock beröra några mycket viktiga saker. Vihar ju något diskuterat detta med människorsattityder till flyktingar. Främlingsfientligheten harökat, något som naturligtvis är mycket beklagligt.Bestämda regler och ett fast uppträdande frånriksdagens och regeringens sida är en viktig faktornär det gäller att vinna respekt för flykting-och invandrarpolitik. Det gäller också att ge klarasignaler till omvärlden.Också några andra saker har påtalats av oss. Dethandlar då t.ex. om kravet på en klar och rediginformation om vilka regler och förhållanden somgäller beträffande exempelvis kostnader ochbidragsgivning.Lokalisering av en flyktingförläggning bör föregåsav mycket god information och samtal med bådeden berörda kommunen och invånarna där -- dettaför att det inte skall bli som i Kimsta.Vidare är det mycket viktigt att flyktingarna intesärbehandlas. Jag förstår de unga svenska pojkaroch flickor som kanske får stå länge i bostadskön,och som kanske inte får en egen bostad. Det tittarkanske litet snett på den flykting som går före demi kön. Men jag tror att vi även på den punkten äröverens om att alla skall behandlas lika.Dessutom är det mycket viktigt att det råderlikhet inför lagen. Alla människor i skallomfattas lika av den svenska lagen, så att intesådant händer som t.ex. skedde i en domstol. Jagtänker då på ett fall där en man bedömdesannorlunda, därför att han kom från ett land meden annan kultur. Sådana aspekter tror jag är mycketviktigare än att bara stifta vissa lagar motdiskriminering. Attitydförändringar åstadkommesgenom kunskap och information.Anf. 112 ():Herr talman! Ni kanske uppfattar mig så somväldigt tjatig. Men varför kan ni inte ge ett beskedom hur många asylsökande som skall komma --20 000, 10 000 eller 5 000 -- innan man ändrar lagenoch återgår till det normala. Jag får väl inget svarnu heller, men jag kommer nog envist att fortsättaatt kämpa för att vi skall återgå till den generösaoch humana flyktingpolitik som vi var överens omföre den 13 december 1989.Maud Björnemalm säger att vi bedriver en unikflyktingpolitik i . Men vi håller på attsmygvägen harmonisera oss med EG. Vi håller påatt bygga upp murar om en gemensamflyktingpolitik i . Vi hade en debatt ioktober, då jag citerade vad arbetsdepartementethade anfört, nämligen att kommer attansluta sig till den konvention som undertecknadesi om oerhörda begränsningar förasylsökande att ta sig till . Det är någontingsom vi inte har diskuterat i riksdag. Men vikommer att harmonisera oss med och medEG.Avslutningsvis vill jag säga att det är fantastiskt atten handläggare på invandrarverket kan tjäna24 . extra genom att påskynda asylärenden.Jag har inte heller fått något svar på min fråga omjust detta med ackord och rättssäkerhet förasylsökande.Anf. 113 ():Herr talman! Det finns inga tillägg, sade MaudBjörnemalm, för att flyktingpolitiken har hårdnat.Men vilka är regeringens egna siffror? Är det intebelägg, när man säger att tidigare av deasylsökande fick stanna mot nu kanske baravarannan? Vad finns det för belägg om man ser pålagstiftningen? Lagen är ju inskränkt. Fleraparagrafer används inte längre efter den 13december 1989.Flyktingpolitiken i skulle vara meragenerös, om vi tillämpade den nu gällandelagstiftningen, men den tillämpas inte. Det äregentligen fullständigt häpnadsväckande att lagendelvis har suspenderats utan attriksdagen har tillfrågats. Det är desto merhäpnadsväckande som de omständigheter somregeringen anförde för att inte längre tillämpa fleraav paragraferna faktiskt inte längre råder. Vi har enflyktingtillströmning som varungefär hälften av vad den var ,den höst som ledde till panikbeslutet av regeringen.Invandrarverkets flyktingmottagning fungerar nupå ett mycket bättre sätt än den gjorde under 1989.Invandrarverkets generaldirektör uttryckte sintacksamhet i invandrarverkets personaltidning.Han sade: Utan några som helst större problemeller klagovisor i massmedia om katastrof ochkollaps har ni invandrarverkets personal lyckats taväl hand om lika många asylsökande som under1989, den mängd som föranledde beslutet den 13december.Det finns naturligtvis inget stort utrymme förnyanser i en sådan verklighet, eftersom densocialdemokratiska flyktingpolitiken inte ärnyanserad. Det vore trevligt att få debatteraflyktingpolitik på ett nyanserat sätt. Men detförutsätter en hel del. Det förutsätter att vi återgårtill och tillämpar den lag som antog försnart . Det förutsätter också en radandra saker, bl.a. att vi respekterar inte barabokstaven utan även andan i internationellaöverenskommelser. Det är möjligt att dennyanserade flyktingpolitiken inte kommer att bliverklighet förrän efter september.Anf. 114 ()replik:Herr talman! Om skall kunna föraen nyanserad flyktingdebatt, får nog MariaLeissner nyansera sina anföranden också. För detanförande som höll tidigare i kvällvar fullt med överdrifter av olika slag.Det finns , ,inga planer på att upphäva 13 december-beslutet.Vi har fortfarande, trots förra veckans lågainströmning en hög inströmningsnivå. Man måsteha på sig för att kunna göra en bedömningav om inströmningen kommer att liggapå en lägre nivå.Sedan vill jag ge en upplysning omvår beredskap. Det finns beredskapsplaner så skall kunna ta emot en större inströmning frånde baltiska länderna.Gullan talade om behovet av informationnär man skall starta nya flyktingförläggningar.Förvisso skall man ha god information. Men stårvi inför den situationen att vi -- med de nyahandläggningstiderna och med den snabbarekommunplaceringen -- kommer att lägga nedflyktingförläggningarna. Ett av de krav som ställspå invandrarverket, när man i budgeten föreslår attverket skall få 127 milj. kr. för att kortahandläggningstiderna, är att verket också kan sparapå förläggningskostnaderna. Invandrarverketkommer att lägga ned flyktingförläggningar runtom i landet. Tro det eller ej, men är det minsannfart på kommunpolitikerna. vill de av olika skälha kvar flyktingförläggningarna ute i landet.(forts. 58)2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:K201--K240, K241 utom yrkande 2, K242--K256, K301--K321, K401--K429, K501--K504,K601--K628, K701--K712 och K801--K825 tillkonstitutionsutskottet,1990/91:Fi201--Fi229, Fi301--Fi320, Fi401--Fi408,Fi410--Fi428, Fi501--Fi519, Fi601--Fi612 ochFi701--Fi719, Sk627 yrkande 17, Sk802 och So270till finansutskottet,1990/91:Sk301--Sk319, Sk321--Sk411, Sk413--Sk436, Sk601--Sk626, Sk627 utom yrkande 17,Sk628--Sk738, Sk801--Sk827 och Sk901--Sk906 tillskatteutskottet,1990/91:Ju201--Ju227, Ju301, Ju401--Ju411,Ju501--Ju510, Ju601--Ju648, Ju701--Ju722 ochJu801--Ju843 till justitieutskottet,1990/91:L201--L217, L301--L312, L401--L427,L501--L505, L601--L623, L701--L736, L801--L812och L901--L916 till lagutskottet,1990/91:U201--U239, U240 utom yrkande 28,U241--U260, U301--U311, U401--U433, U501--U534, U601--U672, Fi409, Ub515 och Ub690yrkande 1 till utrikesutskottet,1990/91:Fö201, Fö202, Fö301, Fö302, Fö401--Fö426, Fö501--Fö503, Fö701--Fö706, Fö801--Fö816, Fö901 och Fö902 till försvarsutskottet,1990/91:Sf201--Sf361, Sf501--Sf529, Sf601--Sf648och A224 till socialförsäkringsutskottet,1990/91:So201--So269, So271--So339, So401--So535, So601--So638, Ub630 yrkandena 2 och 3samt Ub808 yrkande 2 till socialutskottet,1990/91:Kr201--Kr357, Kr401--Kr411 och Kr501--Kr528 till kulturutskottet,1990/91:Ub201--Ub343, Ub501--Ub514, Ub516--Ub629, Ub630 utom yrkandena 2 och 3, Ub631--Ub689, Ub690 utom yrkandena 1, Ub691--Ub728,Ub801--Ub807, Ub808 utom yrkande 2, Ub809--Ub826, T511 yrkande 2 och Bo213 tillutbildningsutskottet,1990/91:T201--T252, T253 utom yrkande 10, T254--T270, T301--T380, T401--T446, T501--T510, T511utom yrkande 2, T512--T565, T601--T651, T701--T711, T801--T812 och T901--T939 tilltrafikutskottet,1990/91:Jo201--Jo280, Jo301--Jo319, Jo401--Jo452,Jo501--Jo535, Jo601--Jo630, Jo701--Jo819, Jo901--Jo923, Sk320, Sk412 och T253 yrkande 10 tilljordbruksutskottet,1990/91:N201--N377 och N401--N460 tillnäringsutskottet,1990/91:A201--A223, A225--A273, A401--A505,A601--A608, A701--A774 och A801--A814 tillarbetsmarknadsutskottet,1990/91:Bo201--Bo212, Bo214--Bo254, Bo301--Bo335, Bo401--Bo416, Bo501--Bo545 och K241yrkande 2 till bostadsutskottet.3 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 6 februari1990/91:142 av () tillutbildningsministern om Radio Södertälje:Utbyggnaden av lokalradio i har utantvekan varit mycket positiv. har vi 25 lokalakanaler. Undersökningar visar att lyssnarna ärmånga.Det gäller i hög grad för radio , som drivsinom ramen för radio , men som är ensjälvständig enhet. har man säntlokalradio till stor glädje och nytta förSödertäljeborna.Södertälje är, med sina 80 000 innevånare, den näststörsta kommunen i . ärdefinitivt inte en förort till utan ensjälvständig kommun med eget näringsliv ochkulturliv. Lokalradion fyller ett viktigt behov iSödertälje. Den bidrar till att stärka den egnaidentiteten och öka sammanhållningen. Det ärviktigt för en kommun, som ligger så nära den storahuvudstaden.Det gör också att begreppet decentralisera får enspeciell innebörd. Det är riktigt att decentraliserabesluten kring lokalradion till de olika kanalernasjälva, men när radio nu väljer attföreslå en nedläggning av radio så lederdet i praktiken till en centralisering. IStockholmsperspektivet är måhända radioSödertälje en bisak, men för ett stort geografisktområde är en centralort. Verklighetenlåter sig inte delas in efter administrativa gränser.Södertälje har en omnejd både i länoch i . kan omöjligtpå samma sätt som radio bevaka dettahelhetsperspektiv.Under de 14 åren har ett omfattande kontaktnätbyggts upp mellan radion och Södertäljeborna, sominnebär en unik kunskap och insikt i lokalaförhållanden.Konsekvenserna av en nedläggning är mycket storaför Södertäljeregionen och motverkar ambitionenatt stärka länets södra delar. Därför måste det nutill en politisk reaktion på nedläggningshotet ochjag vill fråga utbildningsministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attgarantera radio fortlevnad, somsjälvständig lokalradio?4 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 6 februari1990/91:379 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om rättssäkerheten i asylärenden:Enligt dokumenterade uppgifter i massmediaförekommer det att handläggare påarbetsmarknadsdepartementet får ackordlön efterhur många asylärenden de klarat av.Jag vill fråga invandrarministern om dettaförfaringssätt är förenligt med kraven pårättssäkerhet i asylärenden.1990/91:380 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om bulgarienturkarna somarbetskraftsinvandrare:I har ett antal bulgarienturkar fåttmöjlighet att stanna i landet som immigranter.Myndigheterna i tog initiativ till ''socialaöverenskommelser'' mellan arbetsgivare, fack ochmyndigheter om att acceptera bulgarienturkarnasom arbetskraftsinvandrare. Närinvandrarministern besökte för någraveckor sedan bör hon haft möjlighet att informerasig om detta okonventionella förfaringssätt att lösabulgarienturkranas problem.Jag vill mot den bakgrunden frågainvandrarministern om hon övervägt att påliknande sätt som i , dvs. genomöverenskommelser mellan fack och arbetsgivare,kunna acceptera de kvarvarande bulgarienturkarnasom arbetskraftsinvandrare.1990/91:381 av () tillmiljöministern om kriget vid ochpåverkan på miljön:På söndagen manade president 250 miljoneramerikaner att åkalla hjälp åt USA-alliansens''rättfärdiga krig'' vid medanSaddam deklarerar att stöderBagdads ''heliga krig''. rapporteras attde USA-allierade lyckats förstöra irakiskaanläggningar för kemvapenframställning samt flerakärnkraftsreaktorer genom bombanfall. De senaresägs ha totalförstörts. Enligt en fransk militärtalesman läcker det nu ut nervgas från de förstördakemvapenfabrikerna. Men uppgifterna ärknapphändiga eftersom de censureras. Vi hardäremot fått veta att miljökatastrofen efteroljeutsläppen vid är ett faktum ävenom uppgifterna om vem som förorsakat utsläppeninte är klarlagda. Det senare tycks ha lett till attsvenska hjälpinsatser inte utnyttjats.Jag vill därför fråga miljöministern:Har regeringen tillräcklig information om i vilkenomfattning nervgaser, radioaktivitet samtoljeflöden läckt ut i och vid föratt skall kunna bistå med civilahjälpinsatser?1990/91:382 av () tillmiljöministern om källsorteringen avhushållsavfall:1990 beslutade att kommunerna skall haansvaret för hela avfallsplaneringen. Före år 1994skall källsortering ha införts.Undersökningar visar att ambitionerna är höga hoskommunerna, men också att man ser mångaproblem. Ett sådant är definitionen av begreppetkällsortering. Enligt min mening räcker det inte attkommunen organiserar pappers- och glasinsamlingar, för att man skall kunna kalla detkällsortering. Kommunerna behöver för sinplanering veta vad som avses.Ett annat problem är att få avsättning för insamlatmaterial. Höga insamlingskostnader i kombinationmed låga råvarupriser skapar problem för mångakommuner.Om beslut skall kunnaomsättas i fungerande praktik, krävs det ytterligarepolitiska beslut. Jag vill därför frågamiljöministern:Vad avser regeringen göra för att undanröja deovan nämnda svårigheterna i samband medkällsortering av hushållsavfall?5 § Kammaren åtskildes kl. 19.23.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 10 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 25(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 38(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 51(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 85(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.