prot · GF0910 · 1991-10-15 00:00:00 — En av demfick sitt svenska medborgarskap medan han satt ihäkte.Ingen dömdes till utvisning trots det ytterst grovabrottet!Är justitieministern beredd att se över reglernaavseende utvisning av utlänningar, från ,som begått grova brott?1991/92:21 av () till statsrådet om sambeskattningen av makarsförmögenhet:När avser regeringen att föreslå attavskaffa sambeskattningen av makarsförmögenhet?1991/92:22 av () tillstatsministern om folkrörelsernas roll i samhället:I regeringsförklaringen finns följande formuleringbeträffande folkrörelser:''De frivilliga och ideella villiga organisationernasinsatser roll inom bl a. folkrörelser somidrottsrörelsen, kyrkorna och de fria samfundenspelar en ovärderlig roll i ett gott samhälle. ''Är innebörden i den citerade meningen att detfrivilliga och ideella arbetet i andra, ej nämndafolkrörelser, är mindre värdefullt i ett gottsamhälle? Jag tänker på verksamheten i bl.a.nykterhetsrörelsen, miljörörelsen, de partipolitiskaungdomsförbunden samt barn- ochungdomsorganisationer med olika idéinriktning.1991/92:23 av () till statsrådet om medlemskapsförhandlingarna uttalade sig EG-ministernom tidtabellen för förhandlingar ommedlemskap i från ett nordiskt perspektiv. EG-ministern konstaterade i Magasinet i attSverige bör sträva efter en förhandling när enmöjlighet öppnas från EGs sida oavsett om Norgeeller då deltar. Några förutsättningar förgemensamma nordiska förhandlingar ansåg EG-ministern inte finnas. Det vore en fördel om denordiska länderna förhandlade parallellt men dettavar helt beroende av hur och Finlandagerade.Statsministern däremot sade i att hanväntar en fördröjning av ett EG-medlemskap förSverige om flera nordiska länder sökermedlemskap. En sådan fördröjning vore värd attta, för den fördel det innebar att en hel regionkommer med i gemenskapen.Mot denna bakgrund ställer jag följande fråga tillstatsrådet är den ambition i frågaom tidtabellen för svenskamedlemskapsförhandlingar med EG; gäller det avstatsministern eller det av EG-ministern gjordauttalandet?1991/92:24 av () tillbostadsministern om rätten till asyl:De flesta asylsökande får numera avslag på sinaasylansökningar, inte sällan efter lång väntan.Avslagen är ungefär dubbelt så många som föreluciabeslutet . Det var etttillfälligt beslut av regeringen, som fattades utanriksdagens hörande. Beslutet, som inneburitbetydande inskränkningar i asylrätten, måsteupphävas. Det finns goda möjligheter nu.Flyktingströmmen till har under senare tidminskat väsentligt.I anledning härav får jag fråga statsrådet regeringen att upphäva beslutet av den 13december 1989 om restriktioner i asylrätten och omså är fallet när kommer det att ske?1991/92:25 av () tillförsvarsministern om kuststationen i Sundsvall:Kustbevakningens centrala ledning har beslutat omorganisationsförändringar, som bl.a. innebär attSundsvall blir utan stationär kustbevakningsenhet.Sundsvall har en av de största hamnarna i regionNord. arbete koncentreras mednödvändighet till områden där hamnverksamhet,fartygsintensitet och risker är störst.Planerar försvarsministern åtgärder för attbibehålla kuststationen i ?1991/92:26 av () till miljöministernom Öresundsbron:Centerpartiet anger i sin motion om Öresundsbronfrån att en bilbro över ej skallbyggas framför allt av en rad miljöskäl.Centerpartiet skriver i sin motion bl.a.: ''Deenorma trafikanläggningar som man skulle tvingasbygga skulle utgöra ett enormt ingrepp i miljön. Enbro leder också till ökad bilism och därmedytterligare negativa miljöeffekter.'' samt ''-- -- --byggandet av en skulle innebära ettallvarligt hot för hela miljö. ''medverkar nu i en regering sommenar att det är oklart om miljöproblemen somorsakas av bron är tillräckligt allvarliga för attstoppa den.Regeringen ämnar följaktligen utreda om bronsmiljöpåverkan är försumbar, vilket regeringspartietcentern inte ansett åtminstone fram till april 1991.Jag vill därför ställa följande fråga tillmiljöministern:Har nya fakta framkommit som visar att enÖresundsbros miljöpåverkan eventuellt ärförsumbar och att bron därmed kan byggas?den 11 oktober1991/92:27 av () tillförsvarsministern om kustbevakningsflyget vidSäve:Kustbevakningen har beslutatom en ny organisation för kustbevakningen.Beslutet innebär bl.a. att flygkustposteringen vidSäve flygfält i skall flyttas frånVästsverige --93. Detta är ettdjupt olyckligt beslut för Västsverige.Flygkustposteringen i utgör en viktig och välintegrerad del i den samlade regionalaövervaknings- och räddningstjänsten i Västsverige.Kustbevakningen svarar för den civilaövervakningen till sjöss, medverkar isjöräddningen och har ansvaret föroljekemikaliebekämpningen.Det måste bedömas som ytterst angeläget att dennuvarande organisationen för övervakning ochräddningstjänsten i havs- och sjöområdena iGöteborgsregionen inte försvagas. Riskerna i dettaområde för olyckor, där såväl människoliv somstora miljömässiga och materiella värden står påspel, får inte underskattas. Det är därföroacceptabelt att denna del av kustbevakningensresurser dras ifrån och koncentreras tillenbart andra delar av landet.Med anledning av ovanstående vill jag frågastatsrådet:Avser regeringen ompröva beslutet omnedläggning av kustbevakningsflyget vid iGöteborg?1991/92:28 av () tilljordbruksministern om användning av vissatillväxthormoner inom EG:I tillverkar flera företag bl.a.Monsanto med hjälp av genteknik -- BST -- etttillväxthormon. Det används för att stimuleramjölkproduktionen hos kor. Misstroendet hosamerikanska konsumenter och även producenter ärstort. Preparatets effekter på mjölken och pådjuren är otillräckligt kända.Ändå försöker man nu få BST godkänt i EG. Därråder moratorium för användandet, menställningstagandet skall nu omprövas. I Sverigetillåts inte tillväxthormoner över huvud taget.Integrationen med EG kan leda till att vi trots dettaäven i får in BST eller produkter framtagnamed användande av detta hormon. Den nyaregeringens undfallande attityd till EG förstärkerdenna oro.Jag vill därför fråga:Avser regeringen vidta åtgärder för att påverka EGtill ett fortsatt förbud för detta genteknisktframställda tillväxthormon?1991/92:29 av () till statsrådetBo Könberg om oseriös medicinsk verksamhet, s.k.hälsofirmor:Till har kommit patienter som behandlats av oseriösahälsofirmor. Patienterna, som sökt för allmännadiffusa symptom, har fått blodet analyserat och fåttreda på att de lider av allvarliga vitamin- ochmineralbrister som skulle leda till dödshotandetillstånd. I ett fall har det rört sig om ett minderårigtbarn som fått uppgifter om att hennes njurar skullesluta fungera . I ett annat fall harmamman till ett spädbarn fått liknande besked.Patienterna uppmanas av firmorna att under långtid inta ett vitamin- och mineralpreparat som för att på så sätt undvika en förtidig död.Eftersom ovanstående bara är några exempel påoseriös verksamhet under beteckningen hälsofirmaoch/eller hälsohem är min fråga:Kommer socialministern att vidta några åtgärderför att sätta stopp för denna typ av oseriösverksamhet?1991/92:30 av () till finansministernom skatteutjämningsavgiften:Ett nytt skatteutjämningssystem för kommunernaskall enligt regeringsförklaringen träda i kraft 1993.I samband därmed skall den särskildaskatteutjämningsavgiften avskaffas.Den särskilda skatteutjämningsavgiften ärprogressiv, vilket innebär att en kommun t.o.m.kan tvingas betala mer i avgift än vadkommunalskatten ger i intäkter i vissa intervall.Jag vill mot den bakgrunden fråga finansministernnär regeringen är beredd att ändra reglerna om densärskilda skatteutjämningsavgiften så attåtminstone denna s.k. ''Pomperipossa-effekt''försvinner.1991/92:31 av () till statsrådet om skattskyldigheten för biodling:Från är hobbybiodlingskattepliktigt fr.o.m. första bikupan. I princip äralla inkomster skattepliktiga och alla utgifteravdragsgilla. undantogs hobbybiodlingmed upp till 15 bikupor från redovisnings- ochskattskyldighet.Det är orimligt att alla hobbybiodlare skall behövautsättas för krav på kontroll, uppgiftslämnande ochbeskattning för en fritidssyssla som i de flesta fallinte ger något överskott.När är biträdande finansministern beredd attavskaffa skattskyldigheten för sådan biodling somej är näringsverksamhet?den 14 oktober1991/92:32 av () tillbostadsministern om hyresnivåerna förnyproducerade bostäder:Jag vill fråga bostadsministern om hon tänker vidtanågra omedelbara åtgärder för att förhindra atthyresnivåerna i nyproducerade bostäder stigerkraftigt, i så fall vilka?1991/92:33 av () till statsrådetBeatrice om skolans ansvar för elevers hyfs ochuppträdande:Regeringen vill i sin regeringsförklaring starktbetona skolans uppgift som kunskapsgivare. Enligtmin mening går kunskap och hyfs hand i hand.Mobbning, vandalism, översitteri, skolk ärföreteelser som starkt försvårarkunskapsinhämtningen. Min fråga till statsrådetlyder:Är det statsrådets avsikt att skolan framöver skallta ett mindre ansvar för elevernas hyfs ochuppträdande?AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannenatt ajournera förhandlingarna till , dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl 14.30.22 § Svar på fråga 1991/92:3 om statschefensom företrädare för hela nationenAnf. 2 Statsminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag ämnar göra för att kungens anföranden skallfölja regeringsformens anda.Jag ämnar inte göra någonting.Anf. 3 ():Herr talman! Det var kanske inte ett helt oväntatsvar för mig, men jag skall ändå dra en litenhistorisk parallell.Efter det berömda borggårdstalet 1914 var detdebatt i andra kammaren. Den hade föregåtts av attKarl Staaff hade försökt få läsa talet, påverka detoch få kungen att stryka vissa passusar. Han hadeinte fått dessa ändringar till stånd. sadedå så här: ''Regeringen bör ha tillfälle att göra sinaerinringar mot tillämnade politiska yttringar avmonarken till förekommande, om möjligt, av attdessa kan kunna att stå i strid med regeringensuppfattning.'' Han tyckte helt enkelt att det varrimligt att någon företrädare för regeringen lästekungens tal.Jag är säker på att , som jag förmodar ären sensibel människa, lika väl som ,och Sida-chefen uppfattade depolitiska vinklingarna i kungens tal. villkanske inte diskutera den här frågan . Hantycker kanske att det är pinsamt, och det kan jag ioch för sig ha en viss förståelse för. har juvarit litet vacklande i frågan om han egentligen ärkonservativ eller liberal. Liberalerna har ju varitmycket tydliga på den här punkten. Kungen skallinte uttala sig i politiska frågor. Vad anser ?Anf. 4 Statsminister ():Herr talman! Jag anser inte att det ingår istatsministerns uppgifter att ha synpunkter åt detena eller det andra hållet på innehållet istatschefens anförande.Sedan vill jag personligen gärna säga, om det tillåtsen statsminister att ha personliga åsikter, att jag haren mycket hög uppskattning av den insats somkungen gör som statschef för vårt land.Anf. 5 ():Herr talman! Så statsministern har ingenkommentar till formuleringen där kungen ställdegrannar mot främlingar? Statsministern har ingenuppfattning om att detta var en olämpligsammanställning?Dessutom gäller detta principfrågan: Bör det inte,med hänvisning till det som står i regeringsformen,vara rimligt att åtminstone talmannen ellerstatsministern läser kungens tal somriksdagens högtidliga öppnande?Anf. 6 Statsminister ():Herr talman! Jag kan bara upprepa för JohanLönnroth att jag inte ser det som statsministernsuppgift att ha synpunkter i den ena eller den andrariktningen på innehållet i konungens tal. Jag har,som sagt, personligen en mycket hög uppskattningav de insatser som kungen gör som främsteföreträdare för utom och inom vårt land.Anf.7 ():Herr talman! Jag hoppas att det inte uppfattas somen oförskämdhet, men jag uppfattar attstatsministern i denna fråga uppvisar en viss politiskfeghet.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1991/92:2 om flykting- ochimmigrationspolitiken i SverigeAnf. 8 Bostadsminister ():Herr talman! har frågat mig hurstor den s.k. anhöriginvandringen som inte hör tillden asylbeviljades kärnfamilj är.Jag har fått uppgift om att den ifrågavarandeanhöriginvandringen är 2 000--3 000 personerårligen.Anf. 9 (nyd):Herr talman! Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på frågorna 1991/92:6 och 24 omasylrättenAnf. 10 Bostadsminister ():Herr talman! har frågat mig närregeringen kommer att besluta om upphävande avde inskränkningar av asylrätten, som härrör sig frånden dåvarande regeringens beslut från den 13december 1989 i två praxisstyrande enskildaasylärenden.Hans Göran har frågat mig samma sak.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.En bärande tanke i den nya regeringens invandrar-och flyktingpolitik är att den skall föras i en anda avinternationalism och humanitet. Iregeringsförklaringen slås också fast att Sverigeäven i fortsättningen kommer att ha en regleradinvandring. Men flyktingpolitiken förändras.I enlighet med regeringsförklaringen kommer en nypraxis vad gäller behandling av ansökningar omasyl att etableras successivt efter genomgång landför land och efter samråd med de nordiska ländernaoch med EGs medlemsstater. Därmed sker ocksåen återgång till prövning enligt normala regler.Tidpunkten för detta är jag dock inte bereddatt närmare ange.Anf. 11 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaretpå min fråga. Jag har väntat på det här svaret medstort intresse, eftersom regeringsdeklarationenangav hur rättssäkerheten i flyktingpolitiken skullestärkas och hur invandrar- och flyktingpolitikenskulle föras i en anda av internationalism ochhumanitet. Jag tycker att det är mycket bra. Det ärockså positivt att man i regeringsförklaringen görden här bodelningen mellan biståndspengar ochpengar för flyktingmottagande. Jag vill nulyckönska vår nya invandrarminister till chansen attfå riva upp det olyckliga beslutet av den 13december 1989.Då stod ju , vår nuvarande minister,själv tillsammans med frånvänsterpartiet och Hans Leghammar frånmiljöpartiet för en reservation där man talade omatt det fanns stark anledning att rikta kritik mot des.k. decemberbesluten och att påtala det olagliga ibesluten. Detta gjorde man i den härreservationen. Jag undrar nu om det som ministerntalar om i sitt svar och i regeringsdeklarationen omatt återgå till en prövning av normala regler är attupphäva 13-decemberbeslutet.Anf. 12 HANS ():Herr talman! Jag tackar för svaret och gratulerarBirgit till att ha blivit invandrarminister.Jag hoppas att det skall bli ett gott samarbete i enanda av en generös flykting- och invandrarpolitik.Det svar som har gett är intekristallklart. Det beslut som fattades den 13december av regeringen har fattats utan attriksdagen har hörts i saken. Regeringen harmöjlighet att upphäva det här beslutet. Det är denklara och raka frågan det rör sig om. Sedan gällerdet om kan ange tidpunkten fördetta.Nu lämnas ett svar som kan ge anledning tillmisstolkningar och missförstånd. Det är därför braom statsrådet ytterligare utvecklar svaret så att intesådana missförstånd uppstår.Jag menar att beslutet av varett olyckligt beslut både ur rättslig och sakligsynpunkt. Vi har inte haft några lagmotiv för hurdet skall tolkas, och det har inneburit en drastiskminskning av tillstånden. har det skettändringar, och det finns därför goda förutsättningarför att få en återgång till de tidigare reglerna.Anf. 13 Bostadsminister ():Herr talman! Tanken är alltså att vi skall återgå tillprövning enligt normala regler. Den tidigareregeringen har däremot inte fattat något beslut iden meningen att det finns någon förordning ellerannat att upphäva. Det skedde via praxissättande itvå enskilda ärenden. Därför finns det inget beslutatt upphäva.Den nya regeringens bedömning är att de särskildaskäl som regeringen hänvisade till inte föreligger.Därmed kommer de särskilda skälen inte att liggatill grund för prövning i enskilda fall. Därmed blirdet en normalisering av beslutsfattandet.Anf. 14 HANS ():Herr talman! Jag tycker att det här beskedet frånstatsrådet var tydligare. Det är riktigt att 13-decemberbeslutet fattades i anslutning till konkretafall, och det fanns också i det sammanhanget enförklaring. Det är den förklaringen som sedan harblivit vägledande. Jag uppfattar nu , att detta ställningstagande som gjordes den 13december kommer i praxis att förändras så att detinte skall vara det särskilt starka skyddsbehovetsom skall gälla, utan den regel som finns i lagen.Om det är rätt uppfattat är det en framgång för denopinion som har ansett att beslutet den 13december 1989 gick alldeles för långt.Anf. 15 ():Herr talman! Jag tycker, som sagt, att deuttalanden som regeringen har gjort har varitpositiva och i rätt riktning. Men jag tycker ändå attBirgit svävar litet på målet när det gällertidpunkten för upphävandet och att ett upphävandeinte skulle vara möjligt. Jag skulle vilja se ett klartställningstagande från regeringen och att manmycket klart uttalar en tidpunkt när beslutenupphör att gälla.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1991/92:7 om förvar av barni utlämningsärendenAnf. 16 Bostadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att föreslå att förbud införs motförvarstagande av barn.I sin fråga tar upp att antalet barn iförvar ökat mycket starkt sedan ändrade reglerträdde i kraft samt att ävenförvarstidens längd ökat kraftigt.Barn tas i förvar i anslutning till att ettavlägsnandebeslut skall verkställas, och det är heltriktigt att antalet barn som tagits i förvar ökat sedanden . redovisade i enundersökning att också andelenförvarstagna barn av det totala antalet barn somberörts av ett avlägsnandebeslut ökat efterlagändringarna.Rikspolisstyrelsens undersökning bygger på enmycket och styrelsen uttalade ocksåatt undersökningen inte gav några klara tendenser.Rikspolisstyrelsen har fått i uppdrag att göraen fördjupad undersökning avseende barn i förvar.Detta uppdrag skall redovisas till regeringen senastden i år.Varje barn som tas i förvar drabbas av enintegritetskränkning och riskerar allvarliga men avdetta. Resultatet av tillämpningen av de nyareglerna visar att barn tas i förvar i ökande antal ochdetta kan inte godtas.Det finns därför anledning att närmare studerasambandet mellan gällande lagstiftning och praxis.Jag avser därefter att återkomma i frågan.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tackar för svaretäven på den här frågan. Jag vill bara bekräfta hurökningen av barn i förvar har tilltagit. Med dengamla lagen, togs ett 181barn i förvar. Med den nya lagen, , var det över 300 barn som togs iförvar. En del av dessa barn förvarades dessutom imer än . Det strider motbarnkonventionen. Det är inhumant och fel på allavis. Därför är jag inte riktigt nöjd med det svar somjag har fått.Här talar statsrådet om att det finns anledning attnärmare studera sambandet mellan gällandelagstiftning och praxis. Jag vill även här hänvisa reservation som fanns isocialförsäkringsutskottet . Där föreslogfolkpartiet, , och vänsterpartietgemensamt förbud mot förvar av barn. Jag undrardärför varför det inte stod någonting iregeringsdeklarationen om detta och varför intestatsrådet klart och tydligt kan uttala att ett förbudmot förvar av barn är att vänta.Anf. 18 Bostadsminister ():Herr talman! Jag vill bekräfta om ökningen och andelen barn som tas iförvar. Jag har även redovisat i svaret att vi inte kangodta den här situationen. vetockså att vi, när vi befunnit oss i oppositiontidigare, har kritiserat den nya lagstiftningen. Vibefarade också den här utveckligen, och den har nubekräftats. Det finns alltså anledning att ta itu medden här frågan. Jag har, här i kammaren, lovat attåterkomma i den här frågan.Anf. 19 ():Herr talman! Jag ser fram emot förslag till beslut iden här frågan. Jag hoppas att den ton som angavsav folkpartiledaren i partiledardebatten när hanciterade en mycket känd dikt av :''Jorden kan du icke göra om, stilla din häftiga själ'',får bli ledstjärna för flyktingpolitiken framöver. Jaghoppas att även en annan dikt av bli en ledstjärna.Fågeln väljer flykten, vi valde den icke.Flykten valde oss, därför är vi här.Ni som ej blev valda men ändå frihet äger,hjälp oss att bära den tunga flykt vi bär.Anf. 20 Bostadsminister ():Herr talman! I min egenskap av kulturminister berjag att få tacka för detta diktläsandei kammaren.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:19 om reglerna försvenskt medborgarskapAnf. 21 Bostadsminister ():Herr talman! i har frågatjustitieministern om hon är beredd att se överreglerna för erhållande av svenskt medborgarskap.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Bakgrunden till frågan är att en tingsrätt dömt sjupersoner för grovt narkotikabrott. Två av dem harunder beviljats svensktmedborgarskap. En av dem beviljades svensktmedborgarskap han satt häktad.Det inträffade ger inte anledning till en översyn avlagreglerna om villkoren för förvärv av svensktmedborgarskap. En person som är misstänkt ellerdömd för ett sådant brott som det här är fråga omskall nämligen inte beviljas svensktmedborgarskap. Den aktuella bestämmelsen ilagen om svenskt medborgarskap är otvetydig.Det är anmärkningsvärt att en person blir svenskmedborgare han är häktad. Jag skallomedelbart kontakta invandrarverket för att höraom åtgärder vidtagits för att förhindra enupprepning.Anf. 22 i (m):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Medtanke på den betoning statsrådet gör om att så härskall man inte förfara, kan jag bara hoppas att honlyckas i sitt värv att se till att detta inte inträffarframöver. Med detta tackar jag för det svaret.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1991/92:20 om utvisning pågrund av brottAnf. 23 Bostadsminister ():Herr talman! i har frågatjustitieministern om hon är beredd att se överreglerna avseende utvisning av utlänningar som harbegått grova brott. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan.Bakgrunden till frågan är densamma som i denfråga av som jag har besvarat.Ingen av de dömda utvisades.I utlänningslagen finns klara regler omförutsättningarna för att ett beslut om utvisning pågrund av brott skall kunna meddelas. I denbedömningen skall domstolen ta hänsyn till detbrott som utlänningen har begått, hans levnads- ochfamiljeförhållanden, den tid han har vistats iSverige samt i vissa fall även faran för attutlänningen kommer att fortsätta sin brottsligaverksamhet här i landet. Ju grövre brott destostarkare är skälen för utvisning. Personer somriskerar dödsstraff eller tortyr skall dock inteutvisas. Reglerna i utlänningslagen i det häravseendet och förarbetena till dessa regler är, såvittjag har hunnit ta reda på, klart och redigtutformade.I dagsläget är jag inte beredd att uttala mig omnågra förändringar av utlänningslagen såvitt gällerutvisning på grund av brott.Anf. 24 i (m):Herr talman! Jag tackar även för detta svar. Jugrövre brott desto starkare är skälen för utvisning,säger statsrådet. Här handlar det om sju personersom smugglade in och började sälja cannabis.Det innebär 60 000 användartillfällen till ett värdeav 6 milj.kr. Det rör sig om människor sombevisligen har åkt tillbaka till sitt hemland ochhämtat cannabis, och ändå blir de inte utvisade.Herr talman! Jag tror att ett agerande av detta slagfrån svenska domstolars sida innebär att misstronmot invandrare och flyktingar tilltar. Den tilltar närman är så här blöt, om jag får lov att använda ettadekvat uttryck. Detta är ett brott där mandefinitivt skulle kräva att åtminstone ledarna i ligandöms till utvisning. Jag har svårt att förstå att manhär har följt gällande regler. Om så är fallet bör,enligt min och mångas uppfattning, lagstiftningenändras.Anf. 25 Bostadsminister ():Herr talman! Som i välkänner till är jag förhindrad, på samma sätt somSten , att göra uttalanden omtillämpning av gällande lagar.Anf. 26 i (m):Herr talman! Så säger alla statsråd. När intefrågorna passar dem, handlar det om enskilda fall.När frågorna passar dem, kan de kommentera detenskilda fallet.Anf. 27 Bostadsminister ():Herr talman!