prot · GF0919 · 1991-11-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:19Onsdagen den 6 novemberKl. 9.001 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:25 bil. 1 till justitieutskottet1991/92:25 bil. 2 till utrikesutskottet1991/92:25 bil. 3 till försvarsutskottet1991/92:25 bil. 4 till socialutskottet1991/92:25 bil. 5 till trafikutskottet1991/92:25 bil. 6 till finansutskottet1991/92:25 bil. 7 punkterna 1-3 och 6 tillutbildningsutskottetpunkterna 4 och 5 till kulturutskottet1991/92:25 bil. 8 till jordbruksutskottet1991/92:25 bil. 9 punkterna 1, 2, 4 och 5 tillarbetsmarknadsutskottetpunkterna 3 och 6-8 till socialförsäkringsutskottet1991/92:25 bil. 10 till bostadsutskottet1991/92:25 bil. 11 punkterna 1, 2 och 4 tillnäringsutskottetpunkt G1 till arbetsmarknadsutskottet1991/92:25 bil. 12 punkterna 2-4 tilljustitieutskottetpunkterna 1 och 5 till finansutskottetpropositionen i övrigt till finansutskottet1991/92:38 och 44 till finansutskottet1991/92:45 till skatteutskottet1991/92:46 till justitieutskottet1991/92:49 till näringsutskottet1991/92:55 till lagutskottet1991/92:63 till näringsutskottet1991/92:64 till trafikutskottetSkrivelserna1991/92:32 till justitieutskottet1991/92:58 till konstitutionsutskottetMotionerna1991/92:N4 till näringsutskottet1991/92:Sk2 och Sk3 till skatteutskottet2 § Yttrandefrihetsgrundlag m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU1 Yttrandefrihetsgrundlag m.m.Anf. 1 (nyd):Fru talman! Rubriken på mitt anförande är Dennya yttrandefrihetsgrundlagen -- ett hot motdemokratin.Det är en stor händelse i när skallanta en grundlag, och är det den nyayttrandefrihetsgrundlagen som vi skall anta ellerförkasta.En grundlag skall vara så skriven att den hållermånga tiotal år framåt i tiden. Men så är tyvärr inteyttrandefrihetsgrundlagen skriven. Den är engrund grundlag, grund därför att mycket överlåtsatt regleras i den vanliga lagstiftningen -- något somockså lagrådet har kritiserat.Ny Demokrati protesterar mot den nyagrundlagen. Det har också visat sig attföreträdare för andra partier inte heller är till fredsmed den nya lagen. Vi rekommenderar t.ex.moderaterna att lyssna till sitt ungdomsförbund,som har publicerat en skrift som heter''Va? en ny grundlag? '', kritisk rapport om den nyayttrandefrihetsgrundlagen.Ny Demokrati menar att man med hedern i behållinte kan anta en grundlag som innehåller faktiskahot mot demokratin. Utgångspunkten för endemokrati som måste vara att statengaranterar medborgarna full yttrandefrihet. Men istället för att vidga yttrandefriheten inför man medden nya grundlagen vissa begränsningar iyttrandefriheten.Det är två slags begränsningar som Ny Demokrativänder sig emot. Den ena begränsningen gällerrätten att sända i etern. 3 kap. 2 § är luddigt skriven,men det positiva är att 3 § i samma kapitelföreskriver att begränsningarna regleras avregeringsformen 2 kap. 12 och 13 §§. a. att begränsningarna skall vara godtagbara i ettdemokratiskt samhälle.Vad som också är märkligt i 3 kap. 2 § är attsammanslutningar ges företräde före enskilda vidfördelning av sändningsrätter. I regeringsformen 2kap. 1 § garanteras nämligen varje enskildmedborgare yttrandefrihet gentemot det allmänna.Det är den första grundläggande fri- och rättigheteni paragrafen; det är alltså det allra viktigaste. Påden här punkten strider faktisktyttrandefrihetsgrundlagen mot regeringsformen.Den allvarligaste kritiken riktar Ny Demokrati motmöjligheten att meddela generella reklamförbud,såsom yttrandefrihetsgrundlagen medger i 1 kap.12 §.När reklamförbud diskuteras, måste man hålla isärtvå centrala huvudfrågor. Den ena avser ettkonsumentskyddsintresse, och då handlar det ominnehållet i reklamen, t.ex. förbud motalkoholreklam.Den andra och viktigaste frågan är av mediapolitiskart och handlar om i vad mån reklam över huvudtaget skall få förekomma i radio och TV. Därmedaktualiseras också frågan om reklam somfinansieringskälla och reella förutsättningar fördessa media. Båda huvudaspekterna på de härbegränsningarna tas också upp i 1 kap. 12 § -- denmediapolitiska i andra stycket.Genom att man kan förbjuda reklam och därmedundanröja den huvudsakliga finansieringen för friaradio- och blir faktisktyttrandefriheten illusorisk. Grundlagen ger ossfolkvalda ombud möjlighet att rycka undanfinansieringen och därmed tysta misshagliga rösteri etern.Riksdagen kan alltså i vanlig lag förbjuda reklam.Här finns ingen återhållsamhet föreskriven, och härsaknas det skydd som regeringsformen föreskriveri 2 kap. 12 och 13 §§. Det är mer änanmärkningsvärt -- för här tillåts lagstiftarensgodtycke råda.Att så blir fallet står helt klart efter på i går. Man skulleha trott att en frihetsvänlig regering skulle värnafullt ut om yttrandefriheten. Men kommer manatt använda den här ''bagatellartade'' 12 § ochmeddela generellt reklamförbud i närradion.Målsättningen i lagarbetet har varit attyttrandefrihetsgrundlag och tryckfrihetsförordningskall stämma överens. Generellt reklamförbud inärradion innebär på tryckfrihetsförordningensområde generellt förbud mot reklam iföreningsbladen.Är det sådana inskränkningar som ni ja-sägare tillyttrandefrihetsgrundlagen tänker motionera om ijanuari?Man frågar sig osökt vad som är motivet till att i engrundlag ge möjlighet till generella reklamförbud.Man finner det i propositionen till lagen. Avsnittet''Reglering av reklam i radio och TV'' är enförvirrande men högst intressant läsning. Först sägsatt yttrandefriheten vidgas om nya medier kanetableras med hjälp av reklam. Så gör man helt omoch säger att det går inte, för då kan man inteförbjuda reklam i Radio-koncernenssändningar!Det är absurt att det är politikernas vilja att styraoch ställa i som ärbevekelsegrunden till möjligheten att inskränkayttrandefriheten i den nya grundlagen.Ny Demokratis lösning är enkel. Vi säger: Ut medpolitikerna och särintressena i ! till ett direktstyrtföretag utan intressegrupper mellan staten ochföretaget, för då faller motiveringen för generellareklamförbud. Om sedan regeringen genomför sinavsikt att privatisera statliga företag, som också NyDemokrati stöder, så finns kanske inte Sverigesstatsstyrda radio kvar om tio år.Ny Demokrati anser också attyttrandefrihetsgrundlagen står i strid medEuropakonventionens artikel 10 och motsvarandeartikel i . Denna vår uppfattningdelas av ledande internationell expertis. IEuropadomstolen finns nu Radio Nova-fallet. Sombekant har man velat tysta Radio Nova, därför attstationen har sänt reklam. bordeåtminstone ha väntat med antagandet avyttrandefrihetsgrundlagen tills domen i Strasbourghade fallit. anser uppenbarligen attSverige vinner, men jag är inte så säker på det.I konventionssammanhang finns tre motioner avintresse. Det är om fördjupaddemokrati och rättssäkerhet, naturvården och omEuropakonventioner och rätten tilldomstolsprövning av förvaltningsbeslut. Detgemensamma i dessa tre motioner är just kravet påatt bringa svensk lagstiftning i överensstämmelsemed och Europadomstolensbeslut.Varför har vi nu så bråttom medyttrandefrihetsgrundlagen, när vi har helamandatperioden på oss? Om vi har väntat i 20 årspelar det väl ingen roll om vi väntar till.Det viktiga är att vi får en grundlag som är värdnamnet.Sammanfattningsvis anser Ny Demokrati att delar iyttrandefrihetsgrundlagen står i strid medregeringsformen och . Jagyrkar därför att yttrandefrihetsgrundlagenförkastas och omarbetas.Fru talman! Jag hemställer om bifall tillreservationen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att citera vad BoHammar sade , då kammaren i förstaomgången diskuterade denna fråga. Han sadeföljande: ''Det faktum att samtliga sexpartier har kunnat ena sig i grundläggandedemokratifrågor anses uppenbarligen inte somnågot märkligt.'' -- Detta sades mot bakgrund av attmassmedia inteuppmärksammade denna fråga särskilt mycket. ''Det är helt enkelt vad man förväntar sig avriksdagens ledamöter. Låt oss hoppas att detta äveni framtiden skall vara en självklarhet. Låt osshoppas att, mitt uppe i det politiska stridsvimlet,denna grundläggande värdegemenskap kringdemokratin och de demokratiska och mänskliga fri-och rättigheterna skall bli något bestående. ''har vi just hört att ett parti i den nya ,Ny Demokrati, kommer att motsätta sig den nyagrundlagen. Men det är trots allt fråga om en detalj,och jag skall återkomma till den litet senare.Vi i hyllar denna enighet, och jagkommer att avsluta mitt anförande med att yrkabifall till utskottets förslag, men det innebär inte attvi är helt nöjda med alla detaljer i förslaget till nyyttrandefrihetsgrundlag. ha slagits fast även i fråga om s.k. avtaladtystnadsplikt. Makten i privata storföretag tvingaranställda till tystnad. Ett exempel på detta för inteså länge sedan är . När arbetslösheten stiger blirmänniskor räddare för att drabbas avkapitalmaktens hämnd.Den maktkoncentration som äger rum i rasandefart gör att man känner en viss oro föryttrandefriheten . talar denekonomiska och politiska makten med sammatunga. På praktiskt taget alla ledarsidor i våra storadagstidningar sägs i princip samma sak. Allaekonomer i de fyra TV-kanalerna, i diverseradiokanaler och i praktiskt taget alla tidningarsäger ungefär samma sak. Detsamma är fallet medEG-debatten.Regeringen vill nu stärka skyddet för den privataäganderätten i grundlagen. Det är litet oklart vadregeringen menar. har skrivitintressanta saker om detta, och jag förväntar migen givande diskussion om vad detta betyder.Allt detta gör att jag känner att yttrandefrihetenkan komma att sitta trångt. Den skrift som HarrietColliander hänvisade till har också jag läst medstort intresse. Ungmoderaterna frågar sig bl.a. hurdet kan komma sig att moderpartiet stöder dettaförbud mot kommersiell reklam och är litetkonsternerade över det. Jag kan kanske bidra litettill en förklaring. Den genuinamarknadskonkurrensen har alltid varit det störstahotet mot kapitalmakten. Det var samma sak närgatuförsäljarna i ville få sälja fritt och deprivata handlarna i . Då klövs såväl moderatasamlingspartiet och i frågan och manhade svårt att hantera den.Förbud mot kommersiell reklam, det är ett ganskaknepigt begrepp. Överheten hittar alltid former attkringgå ett sådant förbud. Man kan dölja sig bakomolika typer av ideella föreningar. När t.ex. HansMajestät Konungen säljer i sker detmed den garanterat icke-kommersiella svenskafanan som täckmantel.Jag kommer från , där Radio SAF, dvs.SAFs närradio, har slagit under sig en mycket stordel av marknaden. Man sitter nästan ibland ochlängtar efter reklam från de privataspecerihandlarna. Jag tror att de som säger att ettförbud mot reklam mycket väl kan strida motEuroparådskonventionen om de mänskligarättigheterna har rätt. Detta betyder inte att jag ochvänsterpartiet automatiskt anser att vi skall böja ossför detta. Om man skulle hitta på att förbjudaallemansrätten tycker jag att vi skall gå emot det.Vi skall slå vakt om och dessreklamfrihet. Vi måste nog tänka överformuleringen i lagförslaget i vad avser ickekommersiell reklam. Jag ansåg vidutskottsbehandlingen att vi borde funderat litetmer i frågan, men utskottet hade inte tillsitt förfogande, och jag fick böja mig för detta. Vikommer säkert att få återkomma till denna fråga.Jag anser också att vi bör fundera över att iyttrandefrihetslagen skriva in bestämmelser somhindrar monopolmakten att ytterligare stärkasinom massmedia. Med detta yrkar jag bifall tillutskottets förslag.Anf. 3 ():Fru talman! har tre grundlagar:regeringsformen, successionsordningen ochtryckfrihetsförordningen. skall riksdagenfatta det slutliga beslutet i fråga om en helt nygrundlag, yttrandefrihetsgrundlagen. Detta beslutblir historiskt. En helt ny grundlag har nämligeninte införts sedan representationsreformen år 1866.Då stiftades riksdagsordningen, som var grundlagfram till år 1975.Den 8 maj tog en enig riksdag det första stegetmot den nya yttrandefrihetsgrundlagen. Jag satt viddet tillfället i talmansstolen och kunde med glädje,men också med stolthet, konstatera hur riksdagenspolitiska partier ställde upp för den nyagrundlagen. Den gamla svenska traditionenfullföljdes, att en grundlag skall stiftas under storenighet. De olika partiföreträdarna uttryckte sinstora glädje och tillfredsställelse över dennaenighet om demokratins spelregler. Det gjordeKUs ordförande ,socialdemokraterna, , ,, liberalerna, BengtKindbom, , , ,och Hans Leghammar, . Den storaenighet som manifesterades i den 8 majär en stor styrka för den svenska demokratin.Den nya grundlagen reglerar yttrandefriheten iradio och TV, filmer och videogram,ljudupptagningar och liknande medier.Yttrandefriheten i dessa andra medier än dettryckta ordet har fallit under det mindredetaljerade skydd som finns i regeringsformen förde grundläggande fri- och rättigheterna. flyttarvi fram positionerna genom att yttrandefriheten fårett mer i detalj utformat skydd även i de medierna.Reglerna om detta skydd bygger i allt väsentligt påde grundläggande principer som gäller förtryckfriheten. Jag vill gärna upprepa eller återgedessa grundläggande principer som vi nu stadfästergenom dagens beslut. De är censurförbud,etableringsfrihet, särskilda regler om ansvarighetför yttrandefrihetsbrott, skydd för den somanskaffar eller tillhandahåller upplysningar föroffentliggörande, uttömmande uppräkning av degärningar som kan beivras som yttrandefrihetsbrottoch slutligen en särskild rättegångsordning förbeivrande av sådana brott.Fru talman! Mot bakgrund av den debatt somförevarit sedan första riksdagsbeslutet villjag beröra några frågor. Den etableringsfrihet somgäller för tidningar har inte kunnat flyttas över tilletersänd radio och TV, av det enda skälet attutrymmet i etern är begränsat. Även om jagtror att teknisk forskning och utveckling -- engammal industriminister skall ju ha en långtgåendetro på detta -- kommer att kunna ge oss en nyteknik, som medger ett betydligt större utrymme äni dag, kommer det nog alltid att finnas ett behov avatt reglera ianspråktagandet av de utrymmen somkommer att vara tillgängliga. Då gäller det att se tillatt dessa utrymmen kommer allmänheten till godoi så stor utsträckning som möjligt. Det är av storbetydelse för den fria opionionsbildningen att dessautrymmen tas i anspråk för sändningar tillallmänheten. Yttrandefriheten är då avgrundläggande betydelse för alla överväganden omdenna fördelning. Det finns därför iyttrandefrihetsgrundlagen en föreskrift det allmänna skall eftersträva attradiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt somleder till den vidaste möjliga yttrandefriheten ochinformationsfriheten.En särskild utredare arbetar nu med att utarbetaförslag till lagstiftning om fördelning avradiofrekvenser. Detta arbete bör avvaktas innanman tar ställning till frågan om, och i så fall i vilkenutsträckning, som regler för fördelningen avradiofrekvenser bör tas in i den nyayttrandefrihetsgrundlagen. Detta är således enfråga som vi får återkomma till.I samband med frågan om etableringsfrihet vill jagnågot beröra den särskilda bestämmelsen omnärradion i yttrandefrihetsgrundlagen. Enligt denbestämmelsen skall det finnas möjlighet försammanslutningar att få tillstånd att sändaljudradioprogram i lokala radiosändningar i denutsträckning som just tillgängliga radiofrekvensermedger. Detta innebär ju givetvis inte att det baraär sammanslutningar som skall kunna få tillståndför att sända ljudradioprogram i lokalaradiosändningar. Också andra har den möjligheten.Det har förekommit vissa missförstånd på denpunkten i debatten.Frågan om reklam i radio och TV har i denallmänna debatten tilldragit sig stort intresse.Riksdagen beslutade om ändringar iradiolagen som innebär att det nu skall bli möjligtatt etablera en ny TV-kanal, som finansierar sinverksamhet med reklam i programmen.Riksdagsbeslutet innebär att det även ifortsättningen inte skall förekomma reklam iSveriges sändningar. Ordningenmed reklamfrihet i Radio-koncernensprogram måste naturligtvis bli rättsenlig även medden nya grundlagen. När det rättsliga skyddet föryttrandefriheten i programmen upphöjs tillgrundlag, måste grundlagen därför innehålla ettuttryckligt undantag som medger att ett sådantreklamförbud upprätthålls genom lag. Medutgångspunkt från de principer som ligger till grundför grundlagen skulle det inte vara godtagbart omstaten utan vidare skulle kunna träffa avtal medprogramföretagen om generella förbud motyttranden av visst slag.Det är just detta som är bakgrunden till att det iyttrandefrihetsgrundlagen föreskrivs attbestämmelserna i grundlagen inte hindrar att det ilag meddelas föreskrifter om förbud mot reklam iradioprogram.Fru talman! Yttrandefrihetsgrundlagen harföregåtts av ett mycket omfattande utrednings- ochberedningsarbete. Det har pågått i mer än tvådecennier. Alla som har följt de här frågorna vet attdet under detta arbete verkligen har rått delademeningar om hur den nya grundlagen skulleutformas. Man startade inte det här arbetet underenighet, och man visste från början inte facit på hurman skulle landa en gång när man lade fram lagenför . Men det fanns en stark önskan hosde politiska parterna att jämka samman de olikauppfattningarna för att åstadkomma det som sålänge har varit en gemensamma målsättningen,nämligen ett väsentligt stärkt skydd föryttrandefriheten också i andra medier än dettryckta ordet.Naturligtvis får inte en bred enighet kringgrundlagen utesluta olika uppfattningar om hurman bör utnyttja det utrymme för vanliglagstiftning som grundlagen ger. Där vill jag hållamed dem som i debatten sagt att en enighetnaturligtvis inte får leda oss fel. Det är ocksåsjälvklart att det kan finnas olika meningar om hurockså en ny grundlag kan behöva utvecklas ochförbättras. En ständigt levande debatt om vårdemokrati, om våra grundlagar och om våraspelregler för det demokratiska arbetet äreftersträvansvärd. Jag har påpekathär i kammaren hur nödvändigt det är att dendebatten också berör våra grundlagar ochriksdagsordningen. Då kan vi ständigt få de bästainstrumenten och de bästa spelreglerna för vårtdemokratiska arbete. Jag kommer därför medutomordentligt stort intresse att lyssna till desynpunkter som kommer att föras fram i dagensdebatt.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 4 ():Fru talman! Vi står inför ett andra beslut omytterligare en grundlag, yttrandefrihetsgrundlagen.Jag skall ärligt säga att det är med en begränsadentusiasm som jag står här och för dess talan. Vikan konstatera att den yttrandefrihetsgrundlag somvi nu skall sjösätta förvisso inte i allt återspeglarmoderata synsätt.Det har varit en långvarig diskussion alltsedan1940-talet om hur vi skall kunna skyddayttrandefriheten. Diskussionen har kanske varitsärskilt intensiv under de senaste två decennierna.Om jag inte missminner mig har det varit fem olikautredningar, däribland massmediautredningen ochyttrandefrihetsutredningen. Inför det förslag sompresenterades var det fråga om ingående ochlångvarig beredning av en särskild arbetsgrupp.Det förekom t.o.m. partiledaröverläggningar. Jaghar inte varit involverad i det här arbetet tidigare,men jag har då kunnat följa det hela ifrån en merblygsam post som suppleant ikonstitutionsutskottet.Det som är väsentligt i det här sammanhanget är attdet alltid har rått ett strävan efter en bred enighetkring grundlagsfrågorna. Det som har kommit frami lagförslag när det gäller demokratis spelregler ärnågot som har väckt respekt och som respekterassåväl av som av vårahuvudmotståndare, socialdemokraterna.Jag sade inledningsvis attyttrandefrihetsgrundlagen förvisso inte återspeglari allt någon moderat syn. Jag skulle vilja instämmai vad min företrädare som moderat talesman ikonstitutionsutskottet sade den 8maj då, som tidigarepåpekat, den ''stora'' grundlagsdebatten ägde rum:''Det grundlagsförslag som vi har att taställning till har enligt min mening inte löst några avproblemen på ett fullt ut tillfredsställande sätt. Detgäller grundlagsskyddet för reklam ochetableringsfrihet. De lösningar som här haruppnåtts är emellertid acceptabla. De har uppnåttsgenom kompromisser, som vi från moderatasamlingspartiet har stått, och står även ,bakom, men vi vill gärna understryka att denreglering som föreslås när det gäller dessa bådaområden inte på något sätt kan betraktas somslutgiltig. Man kan lugnt räkna med attutvecklingen kommer att tvinga fram ett starkaregrundlagsskydd, såväl för reklamen som företableringsfriheten. ''Detta är moderata samlingspartiets ståndpunkt,och jag har velat redovisat den ordagrant för attunderstryka kontinuiteten. Vad vi sade i går gällerockså . efter det att nui en andra läsning har antagityttrandefrihetsgrundlagen börjar vi moderaterarbeta för förändringar avyttrandefrihetsgrundlagen och också av tillämpligadelar i regeringsformen. Vi börjar arbeta förförändringar som kommer att leda fram till att vimera precist skall kunna ange ett starktgrundlagsskydd för reklamen och företableringsfriheten.Jag tycker mig också av erfara att det finns ett intresse frånsocialdemokratisk sida att inte bara delta i debattenutan också kunna medverka till att de spelreglersom gäller för demokratin slås fast än tydligare förframtiden än vad som fallet är i dag.Men om man nu inte är hundraprocentigt nöjd,varför då inte avslå den häryttrandefrihetsgrundlagen, som Ny Demokratiföreslår? Jag vill säga att det är att göra det alltförlätt för sig. Jag har tidigare betonat vikten av att detråder en enighet kring grundlagsfrågorna och bygger vidare på den grund som läggs. Andrager och tar, vi måste också ge och ta.Det är inte en grundlag som vi till allt instämmer i,men vi har varit med om att ändå få framväsentligheterna i den. Vad vi nu skall göra är attförsöka övertyga den andra sidan om bärkraften ivåra ändringsförslag, som kommer att redovisas iframtiden.Vad jag har sagt är också svar på den reservationsom avgivits i av HarrietColliander. Den reservationen skjuter in sig på enenda punkt -- visserligen viktig men dock en enda --nämligen möjligheten att i lag förbjudakommersiell reklam i radio och TV. Det var justdetta som vi moderater ville ha bort. Jag vill gärnastryka under att det är en skönhetsfläck iyttrandefrihetsgrundlagen, och jag är övertygad omatt vi också kommer att få bort den så småningom.Men detta är inte skäl att stjälpa allt det som haruppnåtts i yttrandefrihetsgrundlagen, och jag utgårifrån att en borgerlig regering inte kommer attuttnyttja möjligheterna till inskränkning av dessafriheter, som är så väsentliga.Att man inskränker de friheter som man ger medena handen genom vanlig lag är ju inget nytt. Helavår grundlag genomsyras av denlagstiftningstekniken. I den s. k. fri- ochrättighetskatalogen, 2 kap. regeringsformen, finnervi i 12, 13 och 14 §§ angivet hur en rad olikainskränkningar skall kunna göras.Därtill ytterligare en reflexion. Omyttrandefrihetsgrundlagen inte skulle gå igenom,hade det rådande reklamförbudet ju fortsatt attgälla. Men om vi nu stadfästeryttrandefrihetsgrundlagen, kan också det förbudetförsvinna. Om vi skulle säga nej, skulle vi få engrundlagslös tillvaro på yttrandefrihetens område,och det ser jag inte som något acceptabelt.Det står i strid med , sägerman. Det är möjligt att det är så, men därom vet viinte ett enda dugg. Det är möjligt, men i så fall stårju den svenska lagstiftningen i strid medEuropakonventionen redan nu.Varför ser man då inte till att vi får en prövning avEuropadomstolen? Låt oss få en sådan, och jagskall gärna säga att jag med glädje i så fall skulle sefram emot en fällande dom mot , för dåskulle vi tvingas att ändra på den här på enrad olika punkter. Det skulle göra det lättare för ossatt driva yttrandefrihetens maximer i ochpå andra ställen.Ny Demokrati vill nu gärna framstå som en särskildförespråkare för yttrandefriheten, men jag tyckeratt man slår in öppna dörrar. Man konstaterar attbristerna finns -- det har vi moderater gjort länge --men man vill gå långt. Man vill säga nej, och dethar vi sagt att vi inte är beredda att göra, utan vivill arbeta vidare på den grund som vi har kunnatskapa.Ny Demokrati konfronteras med det här problemetför första gången. Vi moderater har brottats meddet .