prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Ett sådant områdeär frågan om hur lagstiftningen skall ändras för attge medborgaren ovillkorlig rätt att få ut handlingarenligt det aktuella lagrummet itryckfrihetsförordningen i fall där bolagetsansvariga vägrar att följa kommunallagen.Ett annat tillkännagivande gäller behovet av enöversyn av sekretesslagstiftningen och skyddet förden enskildes integritet i en organisation därverksamheter med olika sekretesskydd förssamman till en nämnd. I annat sammanhang harfolkpartiet liberalerna framhållit det angelägna i attprecisera vad som är basenhet i den kommunalaförvaltningen.Den nya kommunallag som vi fattar beslut om i daginnebär att vi på flera områden decentraliserarbesluten och lämnar stort utrymme förkommunerna att söka egna och skräddarsyddalösningar på hur verksamheten skall organiseras.Det innebär med nödvändighet att vi får se enmångfald modeller för hur den kommunalasjälvstyrelsen är organiserad. Vi liberaler tycker attdet är bra.Det betyder emellertid inte att ett sådant delegeratbeslutsfattande kan lämnas vind för våg. Den nyakommunallagen innebär i hög grad att riksdagenmålstyr, ger ramarna för verksamheten i myckethögre grad . I alla sammanhang där mandiskuterar och analyserar målstyrningen och desseffekter betonar man kraftigt hur oerhört viktigtdet är att man ägnar utvärdering och uppföljningutomordentligt stor uppmärksamhet. Det gällerockså den nya kommunallagen.Vad vi har att bevaka är framför allt att detdemokratiska systemet -- den lokala självstyrelsen,själva kärnan i vår demokrati -- bevaras ochförstärks och inte mister sitt reella innehåll. Vad ärdet om inte detta senare som händer om man, somkommun- och landstingsförbundens konsultbolagSensia föreslår för ett stort antal kommuner,avskaffar alla nämnder utom en, nämligenkommunstyrelsen? Utskottet har dessutompåpekat att detta är helt olagligt med hänvisning till3 kap. 5 §.I ett slag skulle man avskaffa så gott som samtligaförtroendeposter och låta tjänstemännen ta överkommunens skötsel. Ur demokratisk synvinkel ärdetta helt förkastligt och måste bekämpas. Det ärinte för att avskaffa de förtroendevalda somkonstitutionsutskottet inför en frinämndorganisation.Tvärtom är den fria nämndorganisationen bl.a. ettsätt att motverka den skada som de storakommunsammanslagningarna medfört när detgäller att försvaga den lokala självstyrelsen ochminska antalet förtroendevalda.På mycket nära håll kan vi bevittna hur människorär villiga att ge sina liv för sin rätt att delta i dendemokratiska processen. Det är alldeles uppenbartatt demokratin också i vårt land ständigt måstebevakas och försvaras. Det är därför märkligt att majoritet i utskottet inte ansett det behövligtmed en parlamentarisk uppföljning och utvärderingav de konsekvenser som den nya kommunallagenför med sig.Herr talman! liberalerna finns med påett flertal reservationer som framför allt handlar omatt stärka medborgarnas demokratiska inflytande.Av kända skäl tänker jag i detta sammanhang yrkabifall till endast 4, 14 och 49.I detta anförande instämde ().Anf. 3 ():Herr talman! Kommunallagen har iblandbetraktats som en grundlag. till omfattningenav verksamheten och betydelsen av denkommunala verksamheten när det gäller att ingripai den enskilda människans liv och leverne ochrättigheter och skyldigheter har den störreomfattning än de flesta av de lagstiftningskomplexsom vi arbetar med i . Tyvärr harriksdagsbehandlingen av förslaget till nykommunallag inte blivit lika grundlig som vid engrundlagsändring.Efter 15 år är det nu dags för att anta enny kommunallag. sade viddet förra tillfället att det kunde uppståproblem med den kommunala demokratin. Mansade: Den utökade verksamheten som ärnödvändig för att tillgodose medlemmarnas kravoch önskemål förutsätter ökad planering och en välfungerande organisation. Detta får som ävenframhålls i propositionen inte leda till ökatfrämlingskap hos medborgarna inför denkommunala och landstingskommunalaorganisationen. Tvärtom förutsätter en sådanutveckling att medborgarna i ökad utsträckningengageras i verksamheten. Arbetet måste präglasav öppenhet och tillgänglighet. ''Vi vet att utvecklingen i vissa fall tyvärr gått i enannan riktning. har i detbetänkande som ligger på bordunderstrukit vikten av den kommunalasjälvstyrelsen.Den kommunala självstyrelsen har en långtradition och en stark förankring i vårt land.Grund idén är en styrelse av folket, genom folketoch för folket. Detta bekräftas också iregeringsformens uttalande om att den svenskafolkstyrelsen förverkligas genom ett representativtoch parlamentariskt statsskick och genomkommunal självstyrelse. Om den kommunalasjälvstyrelsen inte skall bli av noll och intet värdemåste också andra beslut i ta hänsyn tillden kommunala självstyrelsen, inte minst när detgäller ekonomiska beslut som annars helt kanstrypa kommunernas frihet.Samhällets grundval är människors samhörighetmed varandra. Samspelet med andra människorskapar jordmån för demokratin. Folkets valdaombud fattar beslut i samspel med folket. Underefterkrigstiden har emellertid antalet kommunerreducerats drastiskt med åtföljande minskning avantalet kommunalt förtroendevalda. Det naturliganätverk som tidigare fanns i många kommunermellan förtroendevalda och väljare har brutits.Den vardagliga kontakten med såväl kommunenstjänstemän som dess politiska företrädare somtidigare fanns i kommunerna har upphört.I propositionen har två stora frågor åberopats. Jagskall ta upp frågan om den frianämndomorganisationen först. Den frianämndorganisationen kan medföra storaförändringar ute i kommunerna. Kommunernasverksamhet bygger på ett decentraliserat ansvaroch en decentraliserad struktur. Men i dennastruktur finns det risker med en starkt centraliseradorganisation. Det politiska inflytandet minskar ochmakten överlämnas till förvaltningen. Det gällerom en kommun beslutar sig för att begränsa sinnämndorganisation till ett fåtal nämnder.Vilka nämnder som kommunerna behöver inrättaavgörs självständigt av varje kommun. Enligtcentern får detta dock inte leda till att allverksamhet koncentreras till styrelsen eller ett partre nämnder i kommunen. Respekten för reglernaom sekretess och opartiskhet vid handläggning avförvaltningsärenden måste upprätthållas.Detsamma gäller för det demokratiska kravet attmöjligheter till direkt medverkan i det kommunalaarbetet inte får inskränkas till en alltför snäv kretsav medborgarare. Om en sådan inskränkning skermedför den nämligen en allvarlig begränsning avden kommunala demokratin. Det skulle också ledatill svårigheter att rekrytera kommunalaförtroendemän. Ett litet antal aktiva i kommunalverksamhet innebär också en försämradinformation till både de politiska organisationernaoch allmänheten.Från sida har vi emellertid inte motsatt ossden fria nämndorganisationen som förslaget ipropositionen innebär. Förhållandena är olika ikommunerna beroende på befolkningsunderlag,geografisk utbredning, näringslivsstruktur m.m.Det talar för en stor frihet för kommunen attbestämma den egna nämndorganisationen.Samtidigt talar detta också emot de schematiskalösningar av nämndstrukturen som förordas avKommunförbundets konsultföretag, som har haftganska långtgående förslag. Jag återkommer tilldetta. Enligt är det därför viktigt att deenskilda kommunerna inte känner sig bundna påförhand av dessa givna mallar. De viktigademokratiaspekterna som vill framhållatalar även emot de schematiska lösningarna påvilken nämndstruktur som skall finnas ikommunerna.Vi har haft en schematisk organisationsmodelltidigare. Det är den som angrips. Det finns ingenanledning att gå ifrån den ena modellen till denandra. Vi måste bygga mycket på det lokalaengagemanget och det lokala ansvaret. Det måstealltid vara medborgarnas intressen i kommunernasom skall vara utgångspunkten för den kommunalaverksamheten. Den nya kommunallagen får inteleda till ett fåmansvälde i kommunerna.Med de organisatoriska förändringar som är pågång kommer antalet förtroendemän att minskaytterligare. Jag skall inte återupprepa på vilket sättantalet förtroendemän har minskat sedan 50-taletsbörjan. Det har gjorts tidigare här i debatten.Kommunförbundets veckotidning,, har uppskattat minskningen till10 % och befarar också att förgubbningen kommeratt öka genom att de kommunala nämnder somhittills har varit inkörsporten för nyengageradefritidspolitiker kommer att försvinna. ,sedan man kom med redovisningen av att avpolitikerna skulle försvinna, har det kommit nyarapporter. Senast var rubriken:''går längre än de flesta, hundra politikerbort''. finns också en ljusglimt. Det talasom att gör tvärtom och satsar på flerapolitiker. Detta borde vara svaret i tider då denkommunala demokratin ifrågasätts och denpolitiska rollen över huvud taget ifrågasätts. Istället för att begränsa demokratin borde manförstärka den genom att få flera engagerade.Riksdagen kommer ändå att sätta vissabegränsningar för de värsta hetssporrarna blandkommunala förtroendemän och tjänstemän, somanser att endast ett litet fåtal människor kan fattade rätta besluten. Jag tänker då på utskottetsuttalande om att den kommunala verksamheten istörsta utsträckning bör ske i nämndform. Detmåste också beaktas när man diskuterar frågan ombolagisering. Uttalanden har gjorts om attfullmäktige utöver styrelsen skall tillsätta denämnder som behövs, vilket måste innebära minsttvå, och att samma nämnd som bedriververksamhet inte kan ha tillsyn över verksamheten.I det sammanhanget har det ju varit en storallmändebatt om miljönämnderna. Vi anser att detär viktigt att miljöfrågorna lyfts fram i denkommunala verksamheten. Huruvida det skallfinnas en kommunalnämnd avgörs lokalt, men detbör vara en stor politisk fråga. Inte minst förcentern i varje kommun bör det vara viktigt attmiljöfrågorna lyfts fram och får denuppmärksamhet som de måste ha inte bara i denrikspolitiska debatten, utan även i den lokala.Utskottet har också påpekat de frågor i denkommunala myndighetsutövningen som är viktigaför den enskildes rättssäkerhet --sekretessfrågorna, opartiskhet i handläggningen.Vi har också äntligen fått majoritet för ett gammaltcenterkrav, nämligen att JOs tillsyn skall utvidgastill kommunallagsreglerade områden.Med hänvisning till de farhågor som vi hyser införden kommande utvecklingen är det enligt centernsbestämda uppfattning viktigt att dekommunaldemokratiska frågorna följs upp. Enutredning med parlamentarisk sammansättning börtillsättas för att följa och utvärdera utvecklingenoch föreslå nya regler om utvecklingen leder tilloönskade konsekvenser för demokrati och lokaltinflytande i kommunerna. Jag yrkar därmed, herrtalman, bifall till reservation 48. Beträffande dennautveckling säger utskottet allmänt: ''Utskottet ärmedvetet om att en friare nämndorganisation kanmedföra vissa problem ur kommunaldemokratisksynpunkt. Den nedgående trend vad gäller antaletförtroendevalda som funnits alltsedan 1950-taletmåste brytas.'' Det står på sidan 14 ibetänkandet. Det vore intressant att höra UllaPetterssons åsikt om när detta trendbrott börkomma till stånd.Vi i anser att de kommunaldemokratiskafrågorna i propositionen borde ha behandlats medsamma allvar som den andra stora förändringen,nämligen den ekonomiska förvaltningen. Här harregeringen skickat med en tydlig brasklapp. 21i propositionen sägs: ''Vi kommer att följa upp hurkommunerna och landstingen använder den ökadefrihet som de får på det ekonomiska området.Skulle det visa sig att det leder till oönskadekonsekvenser får vi på nytt överväga behovet av enstramare lagreglering. ''Civilministern -- som försvunnit ut -- kanskesedan kan svara på vilka gränser som kommunernaskall överträda innan åtgärder kommer att vidtas.Gäller det sektorn generellt, eller skall det tolkasså, att även enskilda kommuner kan drabbas avregeringens uppföljning? Det är hur som helst intebra att gränserna för den ekonomiska förvaltningennu är flytande. Eller skall propositionens allmännamotivering tolkas så, att reglerna för denekonomiska förvaltningen är oförändrad?Varför har man då vidtagit dessa förändringar?Herr talman! Jag har ägnat en lång inledning åt denkommunala demokratin därför att den är viktig.Den lokala självstyrelsen är grundläggande för denpolitiska och demokratiska processen i vårt land.Jag skall nu kommentera några av de övriga frågorsom vi har reservationer om eller har haftuppe i den kommunaldemokratiska debatten ochsom finns i de motioner som avgivits under denallmänna motionstiden.Verksamheten i kommunerna skall ju inriktas merpå målstyrning. Vi anser att det är viktigt att det dåtill fullmäktige ges en ordentlig redovisning. Manhar redan inom ramen får målstyrningen ställt infullmäktigesammanträden därför att det inte finnsnågonting att diskutera; nämnderna har sinauppställda mål att följa. Så får det inte vara. Det ärviktigt att det finns återkommande redovisning ochatt , frågor ochinterpellationer nyttjas vid defullmäktigesammanträden som regelbundet börhållas.Målsättningen skall också vara att gå över till mer''köpa--säljaverksamhet''. Det finns här anledningatt understryka att det yttersta politiska ansvaretför verksamheten eller funktionen oavsettnämndorganisation aldrig får eller kan delegeras förvaltningsorganisation eller till tjänstemän.Kommunmedlemmarna har rätt att kunna utkrävaansvar för den verksamhet som kommunernabedriver.I kommunallagskommittén diskuteradesmöjligheten till insyn för de mindre partierna. Ipropositionen och i betänkandet har upprepats vadsom sagts om de mindre partiernasinsyn. Vi tycker inte att detta räcker utan har velatta in det i kommunallagen. Med tanke på deallmänna motiveringarna i majoritetensställningstagande vore det intressant att hörautskottets företrädare redovisa vilka konkretaåtgärder dessa uttalanden nu kommer att leda till.Tyvärr har det förekommit en massa experimentute i kommunerna för att åstadkomma olika formerav insynsplatser, suppleantplatser och annat, vilketi vissa fall t.o.m. lett till att de besluten harupphävts vid rättslig prövning. Det är ingen bralösning på frågan om insyn för de mindre partierna.Det hade varit bättre att följa modell ochäven kommunallagskommitténs modell med denmodifiering som vi har föreslagit från sida.Målstyrning och köpa-säljasystemet kommer ocksåatt leda till ett behov av ökad öppenhet i detkommunala nämndarbetet. Vi har föreslagit attkommunerna skall få möjligheten att öppna sinanämndsammanträden för medborgarna i de fall deinte rör myndighetsutövning mot enskild.Kommunsammanläggningen har lett till en del avde problem som den kommunala demokratin i dagbrottas med. Kommunblocksreformen var ju inteoomstridd. Från sida har vi flera gångerpläderat för att dela kommuner.När vi hade den förra kommunala debatten här ikammaren sade att det fanns bättremetoder att förstärka den kommunala demokratinän att dela kommuner. Dagen efter beslutaderegeringen att dela . Nästaansökan, från , sade man nej till. Det ärett exempel på en varannandagspolitik från densocialdemokratiska regeringen. Det vore intressantatt höra socialdemokraternas motiveringar föratt det inte är en bra metod att dela kommuner föratt stärka den kommunala demokratin.Erfarenheterna av kommundelningarna är att denkommunala demokratin, det medborgerligaengagemanget, har stärkts efter varje delning somhar genomförts.Vi har också tagit upp frågan om direktvaldakommunala organ. Att få direktkontakt med sinapolitiska beslutsfattare -- på ett sätt som ocksååterspeglar sammansättningen i den kommundelsom politikerna är satta att tjäna -- stärkerengagemanget hos de enskilda medborgarna.När det gäller folkomröstningar i kommunernamenar vi att det behövs bättre regler som angerbeslutsgången vid anordnandet av omröstningarna,rätten att formulera omröstningsfrågor, tidpunktenför genomförande av omröstning och rätten tillförtidsröstning. Alla de sakerna har vi tagit upp ivåra reservationer. Jag yrkar inte bifall till dem --däremot till reservationen om facklig närvaro.Med den föreslagna närvarorätten förpersonalföreträdare i de kommunala nämndernahar de fackliga organisationerna givits ensärställning som från olika synpunkter ärprincipiellt oacceptabel. Här får ett antalrepresentanter en större insyn än de partier har somi allmänna val har blivit invalda i de kommunalabeslutsförsamlingarna.När det slutligen gäller arvodet till deförtroendevalda skulle det vara intressant att hörahur tillämpningsreglerna skall utformas när detgäller ersättningarna till de politiskt valda förförlorad arbetsförtjänst, och i vad mån arvodet,som skall vara en ersättning för det uppdrag som deförtroendevalda har i kommunen, skall begränsas.Begränsas det starkt kommer det att drabba olikagrupper av medborgare -- studerande, pensionärer,hemmafruar och andra -- som inte har enförvärvsinkomst att hänvisa till. Vi har i enreservation som vi har avgivit tillsammans medfolkpartiet sagt att det vore viktigt att kommunernaockså här finge friheten att välja mellan ersättningför förlorad arbetsförtjänst och arvoden.Med detta, herr talman, har jag yrkat bifall tillreservationerna 1, 33 och 48. Övriga reservationertalar för de ställningstaganden som vi fråncenterpartiet har gjort när det gäller förslaget till nykommunallag.Anf. 4 ():Herr talman! Fullmäktigesammanträden ställs inpå grund av brist på ärenden. Jag har själv varitmed om det som fullmäktigeledamot i en kommun.Sektoriseringen och revirtänkandet medför attpolitikerna sägs sakna överblick. Det har skett ensammanblandning av politikerrollen och denverkställande makten. -- Mycket av det här kanman tolka som ett tecken på den lokalademokratins brist på ändamålsenlighet i detsamhälle som vi lever i.En allt större del av medborgarnas vardag stårutanför demokratiska beslut. En del av det är så attsäga också en del av politikers program. Det är ett sätt att uttrycka det.Den andra sidan av saken är naturligtvis att det ärett annat sätt att säga att medborgarna i detta landinte skall besluta så mycket själva, om det än skergenom valda ombud. Vi har från talarstolen hört attkommunerna och landstingen är utövare avdemokratin; de är de som medborgarna mestmärker.Den utveckling som vi har sett är naturligtvis intemöjlig att motverka i lag annat än till dels. Vi kaninte lagreglera människors grundläggandebeteenden. Det är tvärtom så att det är människorsbeteenden som får sitt utflöde i lag.Den här utvecklingen har vi sett inom mångafolkrörelser i fackliga organisationer, ikooperationen och i partierna själva. Det harpekats på färre antal förtroendevalda. Det ärnaturligtvis en del av bilden. Sammanblandningenmellan den verkställande makten ochpolitikerrollen med dess övergripande karaktär harockså märkts. Till det finns naturligtvis praktiskaförklaringar, t.ex. krav på snabba beslut.Heltidspolitikerns vilja att vara verkställandedirektör i Aktiebolaget på många hållkan man inte ta miste på.Vad kan göra är naturligtvis att i varjeläge undanröja hinder för att människor skallkunna ge uttryck för sin vilja. Vi kan inte tvingaeller leda medborgarna på den rätta vägen genomlagregler. Vi kan iaktta sammautvecklingstendenser och , inte bara inom landet,som jag nämnde tidigare. Här rör det sig i hög gradom ett fenomen inom allt europeiskt samhällsliv förnärvarande.Jag tänker övergå till att kommentera några avreservationerna.Tidigare under debatten har citeratur statsvetaren och socialdemokraten artikel i . Detsom har gällt, åtminstone för den del av landet somjag representerar, nämligen , och i särskilthög grad inland, är att de kommunalainsatserna har haft utomordentligt stor betydelseför vilka arbeten som finns i området. I vårreservation nr 7 drar vi den självklara slutsatsen,nämligen att bestämmelserna i den s.k.turistbefogenhetslagen skall utvidgas till attomfatta även landstingen.Den sammanblandning som jag talade om när detgäller kommunala företrädares roller riskerar ocksåatt få ett utflöde i organisationen som sådan. Jagtänker då på den mycket omdebatterade frågan ombyggnadsnämndernas och miljö- ochhälsoskyddsnämndernas ställning. Jag yrkar bifalltill reservation nr 11, som vi har gemensamt medmiljöpartiet. Självfallet bör vi , tycker jag,markera att en sådan sammanblandning avutövning och kontroll över huvud taget inte skallske, och att risken för en sådan sammanblandninginte skall finnas, varför organisationen skallanpassas därefter.Grunden för en aktiv demokrati är naturligtvis attmedborgarna har möjlighet att delta i processen.Rätten till ledighet från anställning är reglerad,men här finns fortfarande mycket att göra, bl.a. närdet gäller de praktiska förutsättningarna. Jag harsett exempel på detta. Jag bor i en ort, som har andel skiftarbetande, och även om detteoretiskt ges möjlighet för alla att få ledigt frånanställning, är det praktisk politik som saknas. I vårreservation nr 15 tar vi upp att det behövs enkompletterande lagstiftning. Anställda som arbetarskift skall garanteras möjligheter att åta sigpolitiska förtroendeuppdrag. Det skall inte bero påarbetsplatsens välvilja eller på arbetskamraternasmöjligheter att ställa upp i det enskilda fallet.För mindre partier är det särskilt viktigt attnärvarorätten i kommunernas styrelsergaranteras.Mindre partier, som inte är företrädda iresp. styrelse, bör ges rätt att delta iöverläggningarna och få sin mening antecknad iprotokollet. I reservation nr 19 redovisas denna,som vi ser det, självklarhet och som i och för sigockså har samband med reservation nr 26 somgäller bordläggning av ärende i nämnd.Jag kan ansluta mig till kamraten iVästernorrlandsbänken, , som harhaft åsikter om detta . Han menar attmajoritetens välvilja inte får avgöra om enbordläggning skall kunna komma till stånd.Självkostnadsprincipen har medfört att det harvarit svårt att i verksamhet genereraöverskott som gett medel till investeringar. Denprincipen bör avskaffas, i första hand naturligtvis iverksamheter som är konkurrensutsatta. Jag yrkarbifall till reservation nr 37.Internationell solidaritet talar vi ofta om i den härkammaren. Däremot har detta område i hög gradvarit tabu inom verksamhet. Här harsituationen förvisso ändrats under det senastedecenniet, men rätt för kommunerna att vidtaopinions- och solidaritetsyttringar tycker vi likafullt bör finnas med i lag.Detsamma gäller en utvidgning av Sydafrikalagenstillämpningsområde. Jag tror inte att vi kommer attfå se en värld som är ''fri från '', iframtiden, om uttrycket tillåts. Även om vikommer att få ett förändrat ,kommer det med säkerhet att finnas länder vilkasmedborgare kan få stöd av oss i olika yttringar. Ettsätt att stödja dem är naturligtvis att inte sluta avtalmed företag som finns och verkar i områden där vii andra sammanhang har uttalat oss för bojkott. gäller det Sydafrikalagen, kan detgälla något annat. Men en utvidgning avSydafrikalagens tillämpningsområde, så attkommuner och landsting kan agera mot företagsom har affärsrelationer, investeringar och handelmed , anser vi höra till begreppetinternationell solidaritet.Apropå den kommunala beskattningsrätten vill jagsäga att en demokrati utan beslutanderätt över dedisponibla medel som behövs för att utövademokratin naturligtvis är en illusion. Detkommunala skattestoppet har inneburit betydandeingrepp i det kommunala självstyret. Vi tycker attvi i det här läget bör få en utredning av vilkakonsekvenser detta har medfört. Att ena minutenhävda vikten av det kommunala självstyret, dethistoriska, viktiga sambandet när demokratin harväxt fram, och andra minuten frånkännakommunerna beskattningsrätten går enligt minmening inte ihop.Herr talman! Med anledning av det jag har sagt ärdet kanske inte så svårt att räkna ut att jag yrkarbifall til reservationerna 7, 11, 15, 19, 26, 37, 41, 43och 46.Anf. 5 ():Herr talman! Kommunernas och landstingens rolli den demokratiska processen i är stor, ochbör helst bli ännu större. Att den kommunalademokratin kan vara spänstigare ändemokratin på riksnivå framgår väl av det faktumatt nya partier lättare har uppstått i kommunala valän i riksdagsval.