prot · GE09115 · 1991-05-21 00:00:00 — Det är en utveckling som har lett tillatt sysselsättningen i inte bara bevaratsutan också utvecklats.Det förhåller sig på samma sätt med bilindustrin.En nedläggning av Saabs automobilfabrik skullenaturligtvis skapa utomordentligt stora problem påflera håll i landet, inte bara i där Saabhar sin huvudsakliga verksamhet, utan även påmånga andra orter med tiotusentals arbetslösa somföljd.Anf. 118 ():Herr tallman! Det är klart att detta är oerhörtviktigt från sysselsättningssynpunkt.Det är min uppfattning att flygplanstillverkningengår mycket bra och därför hade man med fördelkunnat finansierat den verksamheten påkonventionell sätt på marknaden. Det finns mycketsvaga skäl för staten att gå in och stödja det somändå går väldigt bra.Beträffande det som går dåligt, nämligenbilindustrin, finns det kanske anledning att -- närdet är fråga om skattemedel -- fundera över om intedessa skattepengar skulle kunna användas på andraområden som långsiktigt är mer hoppingivande änden ganska lyxbetonade biltillverkning som SaabAutomobile bedriver.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1990/91:633 omindustrietableringen i GävleborgAnf. 119 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaplaner regeringen har för nya industrietableringarsamt för ökad förädling inom befintlig industri iGävleborg.I en marknadsekonomi som den svenska är det deenskilda människorna och företagen som genomsina initiativ etablerar och utvidgar verksamheter.Även de statliga företagen investerar över helalandet.Regeringens uppgift i detta sammanhang är främstatt medverka till att skapa goda allmännaförutsättningar för att näringslivet skall kunnautvecklas. Regeringens politik har därför på senaretid varit inriktad mot att på olika sätt motverka denkostnadskris, som tillsammans med den vikandekonjunkturen, hotar att drabba sysselsättningen ihela landet. Genom att bl.a. bekämpa inflationen,medverka till en långsiktig lösning avenergiförsörjningen och förbereda ett närmande tillEG har regeringen lagt en god grund till enframtida positiv utveckling av näringslivet.I den proposition om näringspolitik för tillväxt somregeringen förelagt i vår finns också enrad förslag till att förbättra förutsättningarna förnäringslivet. Genom bl.a. kraftigt ökadeinvesteringar i infrastruktur och utbildning kan denekonomiska utvecklingen påskyndas.För att denna utveckling skall komma hela landettill godo har därutöver förts enkraftfull regionalpolitik. Inom detta politikområdeär stora delar av resurserna och därmedansvaret delegerat till länsstyrelserna. Så har tillexempel anslaget för regional utveckling iGävleborgs län /83 ökats frånca 16 milj.kr. till under innevarande budgetår 70milj.kr. Härutöver har regeringen och statensindustriverk möjlighet att medverka med t.ex.regionalpolitiskt stöd till nya större industriprojektsom innebär en ökad vidareförädling av länetsråvaror.Det regionalpolitiska företagsstödet under detsenaste budgetåret beräknas sålunda medverka tillatt skapa över 300 nya arbetstillfällen i Gävleborgslän i samband med investeringar på över 150milj.kr. 120 ():Herr talman! Jag tackar industriministern försvaret. Min taletid är mycket kort, och det finnsmycket att säga om . Jag behöverdärför inte rabbla upp siffror, eftersomindustriministern känner till dem, eller tala om hurdet förhåller sig med arbetslöshet, osv.Det är naturligtvis riktigt att länsanslagen tilllänsstyrelsen i har ökat, men dehade kunnat vara större för det kommandebudgetåret om man inte hade prutat 78 miljonerfrån det totala anslaget när det gäller regionalautvecklingsinsatser. Detta var alltså vad somskedde, dvs. att man minskade anslagen. Samtidigtstiger arbetslösheten.Industriministern säger att även de statligaföretagen investerar i hela landet. Det gör denaturligtvis, men jag ser vissa problem. Vi hadetidigare statliga järnvägsverkstäder i Gävleborg.De hade betydelse för länet. De såldes som bekanttill privata företag, och de håller nu på att lägga neddem. skall kraftiga infrastrukturellasatsningar göras, förmodligen även när det gällerlänet. kommer att få en del. Det hadevarit bra om man hade haft kvar dessajärnvägsverkstäder. Där fanns det nämligen ettgediget kunnande. har man avhänt sig detta.Det är alltså tvärtemot vad man borde ha gjort.En del av domänverkets skogar skall säljas ut, ellersäljs ut. Jag tycker inte att man skall göra det, utanjag tycker att man i stället skall behålla dem ochgöra exempelvis en satsning på att vidareutvecklaeller vidareförädla sågverksprodukterna. Nuavhänder man sig även detta och lägger över det påde privata företagen. Jag har även frågat omvidareförädling när det gäller vårt län.Låt mig även helt kort nämna ett annat exempelsom gäller Kemi, som är en viktig ochmedelstor industri i . Ännu har maninte löst skattefrågan för detta företag när det gällertalloljan som är företagets råvara. Beskattningennär det gäller denna produkt jämförs medbeskattningen på energi. Det finns många exempelsom jag skulle kunna rada upp.Anf. 121 Industriminister ():Herr talman! Först och främst är länsanslagen intede enda resurserna som finns för regionalpolitiken.Det finns resuser både hos statens industriverk ochhos regeringen. Jag har inte hört att något projekt iGävleborg inte skulle ha kommit till stånd på grundav att det har saknats pengar.Det är klart att vi får räkna med att det skerStrukturförändringar också när det gäller denverksamhet som staten är inblandad i. SJ har intesålt dessa verkstäder på grund av att man intebehöver järnvägsvagnar i fortsättningen, utan dethar varit en åtgärd för att man skall försökaåstadkomma en strukturförändring som skallförstärka konkurrenskraften för denna tillverkningi . Men inte ens det har räckt, utan detvisade sig sedan att konkurrensen utifrån när detgäller att tillverka järnvägsvagnar var så hårdprismässigt att man från Asea sidainte klarade fortsättningen heller.Man kan inte driva verksamhet där man inte kankonkurrera. Om man skulle göra det skulle man fålov att öppna akutmottagning igen och för varjejärnvägsvagn skicka med kanske någon miljon. Ensådan politik vill jag inte företräda. Vi måste se tillatt de industrier som vi har är konkurrenskraftigaoch kan klara sig med de inkomster som de får förde produkter som de säljer. Att bedrivasubventionsverksamhet är ingen satsning som ledertill ökad välfärd, utan det innebär bara att vikonserverar en struktur som kommer att kosta ossmycket pengar i framtiden.Domänverket bolagiseras nu i avsikt att man skallåstadkomma en effektivisering så att det skall blimer slagkraftigt och delta i de strukturförändringarsom är nödvändiga i svensk skogsindustri. Jag troratt det kommer att bli en betydande kraft för attutveckla skogsindustrin. De fastigheter som nusäljs ut är inte av den karaktären att de har enavgörande betydelse för skogsindustrins framtid,inte ens i Gävleborg.Anf. 122 ():Herr talman! Låt mig åter nämna Kemi.Det har både från socialdemokratiskt håll i länet,från vårt håll och från andra partiers håll föreslagitsatt man skulle göra en satsning på ett träkemisktforskningscentrum, exempelvis iSöderhamnsområdet, där man skulle användaskogsråvara, skogsspill, osv. för att utvecklakemiska produkter. Men det har inte blivit någotsådant. Det är ett konkret förslag. har viBergviks Kemi, som är en typ av denna industri,men som skulle kunna vidareutvecklas betydligt.Men företaget håller på att brottas med dennaskattefråga. Och det är bevislingenindustriministerns bord eller biträdandefinansminister bord. Man fåremellertid inte någon rätsida på detta. Skulle manfå rätsida på denna skattefråga -- som håller påatt leda till att företaget går under -- tror jag att detdär finns en möjlighet att vidareutveckla,vidareförädla, denna industri, vilket skulle betydaotroligt mycket för inte minst Hälsingland.Anf. 123 Industriminister ():Herr talman! När det gäller Kemi vill jagbara säga att skattefrågan när det gäller talloljan ärunder beredning i . harföretaget fått anslag från ÖCB, så det är alltså ingenko på isen, och det kommer naturligtvis ett förslagäven i denna fråga.Anf. 124 ():Herr talman! Det är riktigt att företaget har fått ettvisst anslag för detta. Men industrin och ledningenmåste självfallet få ett besked, och det kan ju intevara så otroligt svårt att lösa den frågan. Så mångakemiska industrier av denna sort har vi ju sombekant inte i landet. Vi bör därför vara rädda omden och se till att det fattas att beslut ganska snabbtsom kan möjliggöra att denna industri utvecklas.När det gäller järnvägarna och dejärnvägsindustrier som vi har kan man ju alltidframföra argumentet om konkurrenskraft, osv.Men den s.k. satsning som skall göras, och som kanifrågasättas -- den skall diskuteras här --på bl.a. järnvägen kan man ha olika uppfattningarom. Men industriministerns uppfattning är att detskall göras kraftiga satsningar. Sedan kan vidiskutera finansieringsfrågan. Men så skedde intenär dessa industrier lades ned.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1990/91:636 omgruvindustrin i VästerbottenAnf. 125 Industriminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta för att räddaförutsättningarna för gruvindustrin i iframtiden.Den utveckling som tecknar förVästerbotten beror till stor del på att vissa gruvorinom gruvverksamhet måsteläggas ned till följd av malmbrist. Utvecklingenmed en krympande malmbas har delvis varitförutsägbar, och detta förhållande är också ett av degrundläggande motiven till att staten medregionalpolitiska medel har varit med ochfinansierat s.k. gruvpaket.Regeringen och träffade år1988 en principöverenskommelse omgruvinvesteringar i det regionalpolitiskastödområdet och i Bergslagen. Bolidensinvesteringsprogram uppgår till närmare 1,7miljarder kronor i olika gruvprojekt. Statenmedverkar med bl.a. 314 milj.kr. i form avlokaliseringsbidrag. får även tainvesteringsfondsmedel i anspråk. Ungefär hälftenav investeringarna kommer tilldel.Gruvinvesteringarna är strategiskt viktiga urmalmförsörjningssynpunkt och syftar till att ta framytterligare malmbas. Investeringarna är i detnärmaste avslutade, och redan nu kan mankonstatera att satsningarna var riktiga. Förutomutvidgad malmbas i befintliga gruvor, har de nyagruvorna Kankberg och i Skelleftefältettillkommit. Petiknäs är ett annat exempel påprojekt som kommer att bli en ny gruva iSkelleftefältet under hösten.När det gäller prospekteringsnivån kan jag medtillfredsställelse konstatera att Mineralnyligen har antagit ett femårigt program om totalt250 milj.kr. Satsningenbaseras på positiva erfarenheter av tidigareprospektering i området. Jag kan erinra om attBoliden --1990har erhållit statligt prospekteringsstöd om ca 86milj.kr. för projekt i Skelleftefältet.Jag vill även framhålla den statligaanslagsfinansierade prospekteringen (). NSGsplaner prospektering innebär att drygt25 milj.kr. avsätts till projekt i Västerbotten.Satsningen kommer att på årsbasis bli den störstaNSG har gjort i länet . En stor del av NSGsprospekteringsverksamhet i länbedrivs i samverkan med utländska företag.Avslutningsvis vill jag tillägga att frågan om statensframtida engagemang inom svensk prospekteringför närvarande bereds i . Som ettled i detta arbete har industridepartementet haftöverläggningar med gruvföretagen i landet, för atthöra hur man ser på de långsiktiga frågorna kringsvensk gruvnäring.Anf. 126 ():Herr talman! Jag skall be att få tackaindustriministern för svaret. Jag tror inte att de sombor i ser så ljust på situationen somindustriministern verkar göra. harantalet anställda inom gruvnäringen minskat med2 000 personer. Det är nästan en halvering. Omman lägger till de 837 som är varslade är detfaktiskt en dryg halvering. Som jag skrev i minfråga kommer det fram attske indragningar i inlandet -- i 227personer, i 337 personer och ungefär likamånga i Rönnskär.Industriministern säger i sitt svar att man kommeratt öppna nya gruvor. Det intressanta är hur mångajobb som kommer att skapas i dessa nya gruvor.Malm och är basnäringar i ,och det är viktigt för framtiden att vi har engruvverksamhet som kan fortsätta. Som jag sadefinns det ett akut problem, inte bara mednedläggningar och varsel inom gruvindustrin utanäven inom många andra områden. Men detta ärframför allt ett problem . Min fråga gälldeockså investeringarna för framtiden. Det sägs med nuvarande prospektering inte kommer attha någon brytning av sulfidmalm om tio år.Mineralråvarukommittén menar attprospekteringarna i princip skulle behövafördubblas för att man skulle nå upp till enprospekteringsverksamhet som är tillräcklig för attkompensera det årliga malmuttaget. Mot dennabakgrund är det intressant att inte ens demalmförekomster som finns i Västerbottenfinns kartlagda.Jag skulle vilja fråga industriministern om han troratt det kommer att finnas någon gruvverksamhet på2000-talet med nuvarande prospekteringsnivåer.Anf. 127 Industriminister ():Herr talman! Orsaken till att man dragit nedverksamheten i är att det saknasmalmbas. Det betyder att det måste bedrivasytterligare prospektering i för skall kunna få fram den malm som ärnödvändig för att hålla sysselsättningen uppe ochverksamheten i gång i Rönnskär.I avsikt att ta reda på investerarnas planer förframtiden har vi haft överläggningar med de olikagruvföretagen. Det är ju inte lönt att bedrivaprospekteringsverksamhet om det inte finnsintresse från industrin att driva verksamhetenvidare.Vi har kommit en bit i dessa prövningar. Minbedömning är att det finns goda förutsättningar föratt utveckla gruvverksamheten uppe iSkelleftefältet. Jag tror att en koncentration avverksamheten när det gäller prospektering tillSkelleftefältet är en god tanke för framtiden för attutnyttja den infrastruktur som finns i ,och . Därför är min bedömningatt gruvverksamheten kommer att fortsätta, mendetta förutsätter att vi koncentrerarprospekteringen till både frångruvföretagens sida och från statens sida. Avsiktenmed dessa överläggningar är att kunna lägga framett förslag för om den framtidainriktningen på prospekteringen.Anf. 128 ():Herr talman! Det är väldigt viktigt att man tar tillvara vad mineralråvarukommittén har sagt om attdet faktiskt brister i engagemanget från statenssida.Rune säger att det är viktigt att det finnsföretag som är beredda att satsa på gruvindustri.Det är självklart att det är viktigt. Men för att manskall våga satsa måste man också veta att det finnsmalmer i jorden. Därför behövs det en statligprospektering som innebär att man kan gå över helafältet, hela ytan.I sitt svar har ministern också hänvisat till attBoliden har gjort en stor satsning för dekommande fem åren. Men om man ser på historienär det ungefär en lika stor satsning som den somman har gjort . Det äregentligen ingenting nytt som har tillkommit, utanman fortsätter i princip på samma sätt som tidigare.Man behöver kanske också investera i annat änprospektering. Det gäller forskning och ny teknik.Det finns inte teknik för att ta till vara all denmalm eller alla de mineraler som finns.Anf. 129 Industriminister ():Herr talman! Vi jobbar med gruvverksamhet ochprospektering och kommer tillbaka till riksdagenmed förslag. Det är klart att detta område är utsattpå olika sätt. Det krävs då även andraregionalpolitiska insatser för att breddaarbetsmarknaden och förstärka möjligheterna tillsysselsättning. Av detta skäl har vi gjort Björkseleförsamling till ett tillfälligt stödområde. Vi har ävenförstärkt länsanslaget med 10 milj.kr. för att manskall kunna skärpa insatserna för att få till ståndverksamhet vid sidan om gruvindustrin. Jag tror attdet är nödvändigt att vi åstadkommer dendifferentieringen av arbetsmarknaden där uppe.Då behövs regionalpolitiska insatser av dennakaraktär.Anf. 130 ():Herr talman! Jag skulle vilja återkomma till defrågor som jag inte fick svar på. Som vi vet ärVästerbottens län ett län där det finns åtskilligaoupptäckta malmtillgångar. Det är då märkligt ännu inte har kartlagt alla mineraler ochmalmer som finns där. Kan man få en sådankartläggning till stånd med statens hjälp inomöverskådlig framtid?Det finns även en hel del mineraler i de slagghögarsom man inte utnyttjar av olika skäl, bl.a.lönsamhetsskäl. Man har inte utvecklat någonteknik för utvinning. Ett sådant exempel är att maninte kan utvinna platina ur slam. Det förekommeren hel del platina i det slagg och slam som man fårvid mineralutvinningen i Västerbotten.På samma sätt har vi ingen kunskap om attprospektera för diamanter. Det har uppgivits attdet skulle finnas diamanter i Västerbotten.Anf. 131 Industriminister ():Herr talman! Som jag sade tidigare skall viåterkomma till beträffande de insatsersom vi är beredda att föreslå för prospektering iVästerbottens län.Anf. 132 ():Herr talman! Jag tackar än en gång för svaret.Detta är en mycket viktig fråga för Västerbotten.Det är också en viktig regionalpolitisk fråga,eftersom malm- och mineralförekomsterna oftafinns i glesbygden. Det är där vi behöver finnaförutsättningar för att kunna skapa sysselsättning.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1990/91:637 om Värmlandsframtida industristrukturAnf. 133 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig vilkakonkreta framtidssatsningar regeringen är bereddatt vidta för att utveckla och stabilisera grunden fören framtida industripolitisk struktur i Värmland.I den tillväxtproposition som regeringen lade framtidigare i vår presenterades en rad insatser i helalandet som skall förbättra förutsättningarna förnäringslivet. Genom bl.a. de ökade satsningarna påinfrastruktur och utbildning förbättras framtidenvad gäller både sysselsättning och ekonomisktillväxt.I vissa delar av landet är dock förutsättningarna fören dynamisk utveckling av näringslivet mindregoda. I den tid vi befinner oss i , med vikandekonjunktur, blir strukturförändringarnas effektertydligt kännbara och svåra. Därför för regeringenen långsiktig och aktiv regionalpolitik, dels iområden med mindre gynnsammakonkurrensförhållanden, dels i områden somdrabbats av strukturförändringar. I ingårelva av länets kommuner i stödområde.Stöd till nya projekt och verksamheter istödområdet kan bl.a. lämnas i form avregionalpolitiskt företagsstöd. harlänsstyrelsen i fått kraftigt ökademedel för regional utveckling. Sedan budgetåret1982/83 har anslaget för regional utveckling iVärmlands län blivit fyra gånger så stort och uppgårinnevarande budgetår till 75 milj.kr. Detta betyderatt fått ett utökat ansvar för denregionala utvecklingen.Det är viktigt att poängtera att nya idéer och projektinte finns färdiga för avhämtning här i Stockholm.Däremot kan regeringen, i särskilda fall, vara medoch stödja strategiska och bra projekt i de fallbeslut om stöd inte kan fattas av ellerstatens industriverk. Regeringen har vid ett flertaltillfällen varit med och finansierat projekt som är avstor vikt för utveckling, bl.a. MunkforsSvetscentrum och turistanläggningen i , ochnu senast lämnades ett lokaliseringsbidrag på 10milj.kr. till Tetra Paks etablering i Sunne.Anf. 134 ():Herr talman! Jag tackar industriministern försvaret. I sitt svar säger industriministern: ''Det ärviktigt att poängtera att nya idéer och projekt intefinns färdiga för avhämtning här i .'' Nej,inte heller jag tror att industridepartementet ärnågot slags pizzabutik, även om en del förslag tillsin konsistens ibland kan liknas vid en dubbelviktcalzone.Det har emellertid funnits nya idéer och projekt. Jagtror att folket nu vill höra konkreta förslag frånsocialdemokratin och regeringen. Om jag voreindustriminister skulle jag ha givit följande svar.Vi kommer från regeringens sida att ta initiativ ochange tidpunkt för när vi skall moderniserabansträckan --och bygga ut den försnabbtågstrafik. Vi kommer att återupptadiskussionen om och se närmare på frågan huruvidajärnverket i skall få ha kvar sin järnväg. Vikommer att framläggaförslag om fasta forskningsresurser för högskolan iKarlstad. Vi kommer att framlägga förslag om attytterligare utveckla och decentraliseradistansstudier. Vi kommer att ge statligastimulansbidrag till teknikens hus i en delkommuner. Vi kommer att ta regeringsinitiativ föratt garantera medel för att bygga upp ett svensk--norskt samarbete i fråga om forskning ochutbildning inom biotekniken. Vi kommer att ta uppfrågan om ett internationellt miljö- ochnedrustningsinstitut. Slutligen kommer vi frånregeringens sida att göra allt för att olikasamhälleliga sektorer skall samverka i Värmlandoch det övriga riket för att man så långt möjligt skallkunna utnyttja samhällets medel på ett effektivtsätt.Så skulle ett svar kunna se ut. Jag vet att man iVärmland lyssnar på denna debatt. Då hade folketfått orsak till en större framtidstro. Det hade varitnågot konkret att ta på. Kunde inteindustriministern ha givit ett sådant svar?Anf. 135 Industriminister ():Herr talman! Det är lätt att stå här och läsa upplånga önskelistor. Jag är övertygad om att man ivarje länsbänk här skulle kunna göra på samma sättsom . När jag åker runt i landetoch träffar människor, talar de om sina önskningar.De vill att Privatgirot skall lokaliseras hit eller ditoch att statliga verksamheter skall lokaliseras hiteller dit. Investeringar skall göras både här och där.Så enkel är inte verkligheten. Verkligheten är denatt det måste finnas resurser för att göra dessainsatser. Det måste finnas förutsättningar förverksamheten. Där har naturligtvis länsstyrelser,kommuner och näringslivets organisationer ettstort ansvar att jobba med olika projekt. Då är detviktigt att , SIND och regeringen harresurser för att kunna medverka i denna utveckling.Den regionalpolitik som vi har lagt fast gör att vihar resurser. Men projekten måste fram, och dåbehövs det mycket av lokalt arbete. När det gällerinfrastruktursatsningarna skall fattabeslut om resurserna. Sedan blir det en diskussionom vilka projekt som skall ges företräde och snabbtkomma i gång. Den diskussionen får vi återkommatill. Önskelistor och önsketänkande kan man ägnasig åt. Om inte om vore, skulle vad som helst kunnahända.Anf. 136 ():Herr talman! Jag trodde nästan attindustriministern skulle säga att om inte om vorekanske inte heller och skulle liggadär de ligger. Men det är nu faktiskt enförutsättning. Det finns beslut i nordiskasammanhang om att man skall bygga ut trafikenmellan huvudstäderna i . Vi har ännu intefått någon fast tidsplan för sträckan --Oslo.Min fråga är framtidsinriktad. Därför frågade jagom trafiken mellan och . Därförnämnde jag teknikens hus. Men jag hadenaturligtvis även kortare perspektiv i mina frågor.Det gäller här sådana förslag, idéer och projekt --jag hade tio exempel men hann inte räkna uppalla -- som har legat på regeringens bord. Man kaninte säga att det är en önskelista eller någon dröm iett töcken. Det gäller inte ens järnvägen.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1990/91:639 omstödområdesindelningen och SkellefteåAnf. 137 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig omjag, mot bakgrund av arbetsmarknadsläget iSkellefteå, är beredd att inplacera hela Skellefteåkommun i stödområde 2.Den stödområdesavgränsning som gäller fattaderiksdagen beslut om sedan.Avgränsningen grundades på en ingående analys avde regionalpolitiska problemens omfattning ochsvårighetsgrad i landets samtliga kommuner. Ensammanvägning gjordes bl.a. av befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen ,sysselsättningsgrader bland män resp. kvinnor,arbetslöshetssituationen samt den lokalaarbetsmarknadens omfattning.Avgränsningen av de permanenta stödområdenasyftar bl.a. till att i dessa lösa regionalpolitiskaproblem av långsiktig natur. En avgränsning avdenna typ bör därför tillåtas verka över en längretidsrymd och följaktligen inte ändras för ofta.För kommun innebär nuvarandestödområdesavgränsning att Fällfors, Jörns ochKalvträsks församlingar är inplacerade istödområde 2.Utanför stödområden kan stöd bl.a. lämnas förutlokalisering av privata tjänsteföretag frånStockholmsregionen till orter i anslutning tillstödområdena, s.k. stödjepunkter.