prot · GF0922 · 1991-11-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:22Måndagen den 11 novemberKl. 15.00--15.021 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 4 och 5 november.2 § Anmälan om kompletteringsval tilljordbruksutskottet och utrikesutskottetTalmannen meddeladedels att moderata samlingspartiets riksdagsgruppsom suppleant i jordbruksutskottet under MonaSaint Cyrs ledighet anmält hennes ersättare ,dels att riksdagsgrupp somsuppleant i utrikesutskottet under anmält hans ersättare förklarade valda tillsuppleant i jordbruksutskottetAnna Stråkander (m)suppleant i utrikesutskottetSeija ()3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:51 till näringsutskottet1991/92:60 till skatteutskottet4 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:69 Privatisering av statligt ägda företag,m.m.1991/92:71 Upphävande av regler om utländskaföre tagsförvärv m.m.Skrivelse1991/92:68 Forskning och försök rörande alternativtill burhållning inom äggproduktionen5 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 8 november1991/92:41 av () tillfinansministern om kommunerna ochavräkningsskatten:Skatteomläggningen har stor betydelse förkommunernas ekonomi. Deras ekonomiskaställning förbättras både på utgifts- ochinkomstsidan genom skatteomläggningen. Detfinns även faktorer i omläggningen som minskarkommunernas ekonomiska utrymme.Sammantaget är emellertid de direkta positivakonsekvenserna större än de negativa.Kommunförbundet beräknar de totala positivaeffekterna för kommunerna till drygt 4 miljarderper år.Riksdagsbehandlingen -- avräkningsskattenOm kommunerna fick disponera detta utrymme såskulle kommunerna delvis återfå delar av de medelsom dragits in av staten . Dettaföreslog också i samband medbesluten om skatteomläggningen våren 1990.Riksdagens majoritet ansåg i stället attskateomläggningen skulle ge ett neutraltekonomiskt utfall i förhållandet mellan stat ochkommun. I detta syfte beslöt att införaden s.k. avräkningsskatten från 1991.Redan vid skatteutskottets behandling avregeringens proposition angåendeskatteomläggningen påtalade de bådakommunförbunden att beräkningsgrunderna föravräkningsskatten kunde ifrågasättas.Såväl kommunförbundet som landstingsförbundethar även därefter påtalat detta problem förregeringen. har tagit uppfrågan bl.a. genom en skrivelse till riksdagensfinansutskott , och en utförligdokumentation i oktober 1991.Landstingsförbundet har aktualiserat frågan vid ensärskild uppvaktning på ioktober 1991.KommunförbundetEnligt kommunförbundets beräkningar ligger dedirekta vinsterna av skattereformen i genomsnitt påca 4 miljarder eller ett minskat debiteringsbehov på0,60 kr.Kommunförbundets siffror visar dock atteffekterna skiljer sig väsentligt för olikakommuntyper. Bland de största vinnarna föreavräkningsskatten finns vissa förortskommunermedan de lägsta vinsterna uppkommer istorstäderna. Denna skillnad har också i politiskenighet påpekats av företrädare förstorstadskommunerna.Kommunförbundets beräkningar visar att den avriksdagen fastställda avräkningsskatten igenomsnitt är nästan två och halv gånger högre änden erforderliga för att ge neutralitet mellan statoch kommun.För 1993 resp. 1995 erfordras en avräkningsskatt påca . för att ge neutralitet. Den fastställdaskatten ligger i stället på . och 1,50kr . Detta innebär en överindragning avskattemedel som motsvarar . för 1995.Konsekvenserna skiljer sig åt mellan olikakommuntyper. Medan t.ex. en medelstor kommunsom förlorar . 1993, resp. 0,60 kr.1995, så är förlusterna ännu större i storstäderna.För kan förlusten enligtkommunförbundet beräknas till . 1993, samt1,. , och för . 1995 samt för den störste förlorarenMalmö . 1993, och . 1995.I betyder detta attkommunsektorn förlorar ca 7,5 miljarder kronor1993 och 1995, alltberäknat priser. För ovanståendekommuner betyder detta förluster enligt följande,1993 -- , 1995 -- 19,5miljarder kronor, 1993 -- 1 112 miljarderkronor, 1995 -- , Göteborg1993 -- , 1995 -- 653 miljarderkronor, 1993 -- , 1995 --391 miljarder kronor.LandstingsförbundetVid en uppvaktning av finansministern den 28oktober 1991 redovisade landstingsförbundetuppgifter som i stort sammanföll medkommunförbundets beräkningar.Landstingsförbundet anger att statens indragningarför att korrigera för skattereformens effekter pålandstingen är 3 till för stora.Landstingsförbundet påtalade att detta är allvarligtdå landstingens ekonomi redan är hårt ansträngd.Landstingen har tills nu kunnat lösa en del av sinaåtaganden genom att minska sitt finansiellasparande, försäljningar av egendom, lån etc. Definansiella reserverna är nu tömda och ett flertallandsting tvingas låna till driften. Landstingensekonomi försämras ytterligare genom en felaktigreglering av ÄDEL-reformen, som gör attlandstingen förlorar ca 2 miljarder kronor.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågastatsrådet och finansministern . Är finansministern villig att föreslå förändringari avräkningsskatten som förbättrar utfallet förkommunsektorn?2. Är finansministern villig att föreslåförändringar i avräkningsskatten som förbättrarutfallet för de värst drabbade kommunerna?6 § Kammaren åtskildes kl. 15.02.Förhandlingarna leddes av talmannen.