prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Dessutom anser jag att en del avden oklarhet som fanns i början har skingrats bl.a.genom det frågesvar som man hänvisar till ibetänkandet och även genom den diskussion somsenare har förts.Moderaterna försöker här skära pipor i vassen ochdrar litet grand fördel av den oro och ängslan införframtiden som kan finnas hos jordbrukare. Det ärmycket beklagligt, eftersom jag tror att det svenskajordbruket är mer betjänt av att vi med kraft hävdaratt omställningen är möjlig att genomföra. Vi bör istället visa på hur detta skall gå till. Den moderatareservationen bidrar inte precis till att ökaklarheten om villkorslånens återbetalning. beslutat sig för en sådan skrivning tror jagatt förvirringen hade blivit mångdubbelt störrebland jordbrukarna om vad den egentligainnebörden i detta förslag är.Det finns här naturligtvis en koppling tillenergipolitiken. Jag skall inte sticka under stol medatt vi är besvikna över att det energipolitiskabeslutet inte innehåller en omedelbar start avkärnkraftsavvecklingen, och jag tror att det finns ensvaghet där. Om det inte finns en marknad för deninhemska förnyelsebara energiproduktionen, utanden marknaden tas upp av kärnkraftsel, finns detutan tvivel ett problem. Men det kan inte rättas tillgenom att vi förändrar jordbrukspolitiken. Detmåste rättas till genom att vi förändrarenergipolitiken.Detta betänkande spänner över ett vitt fält, och detbehandlar inte bara jordbruket. Men det ärnaturligtvis jordbruksfrågorna som är viktigast idiskussionen, eftersom vi befinner oss precis ibörjan av omställningsperioden. Vi i vänsterpartietär också glada över att utskottet följer upp detbeslut som fattades genom att fortsättaden samhälleliga satsningen på en del av de grödorvilka tidigare talare nämnt, vallfrö, bruna bönorm.m.Det är inte fråga om att förändra det beslut somriksdagen fattade . I det beslutet kunde viinte i detalj gå in på alla de delar som tidigarefinansierades med s.k. inomramsmedel, dvs. inomramen för systemet för jordbruksprisreglering. Visade redan då att vi måste återkomma till detta, gåigenom och se vad som i fortsättningen på kort ellerlång sikt skall finansieras via statsbudgeten och vadsom skall föras över till näringen själv. Det är precisett sådant arbete vi håller på med.Detta arbete kompliceras naturligtvis av att GATT-förhandlingarna inte har gått såsom vi hade hoppatsoch förväntat oss när vi diskuteradelivsmedelspolitiken. Vi vet alla att GATT-förhandlingarna har gått i stå, och vi vet inte när dekommer att ge ett sådant resultat att det leder tillömsesidiga neddragningar av gränsskydd ochborttagande av tullar.Till detta kommer ytterligare en komplikation.Sven berörde EG-anslutningen ochhur positivt det var att jordbruket som första näringklart hade tagit ställning för en EG-anslutning. Jagär inte så säker på att det kommer att vara såpositivt för jordbruket. Det beror på i vilkenomfattning vi får del av EGs jordbrukspolitik, ochvi vet ju alla att den håller på att förändras. Jag trorinte att man kan ha några som helst förhoppningarom att den jordbrukspolitiken skall vara kvar ochatt det svenska jordbruket skall få del av den. Jagtror att det kommer att leda till att vi får möta enökad import och att det blir svårt för det svenskajordbruket att hävda sig. Det är viktigt att vi dåförsöker lyfta fram det vi har av svenska produktersom kan hävda sig på en exportmarknad.Det är ett problem i sammanhanget att man nu iförhandlingar med EG diskuterar just jordbruketoch för vilka jordbruksprodukter vi redan nu skallsänka gränsskyddet och göra åtaganden från svensksida. Det är olyckligt att den diskussionen inte försöppet och offentligt så att vi har möjlighet att deltai den. Det är beklagligt och ett exempel på hur denpågående EG-anpassningen till sin karaktär ärodemokratisk, eftersom diskussionerna förs i slutnarum och utan att, som i det här fallet, ens denärmast berörda, nämligen jordbrukarna, harnågon som helst möjlighet att ta del avdiskussionen.Detta betänkande, som i så hög grad handlar omjordbruket, tar också upp skogsvården och fisket.Jag skall inte uppehålla mig länge vid detta. Detberor inte på att det inte är viktiga områden, utanpåatt den framtida skogspolitiken i så hög grad ärföremål för diskussion i den skogspolitiskakommittén.När det gäller de medel som vi beslutadeinte skulle användas till s.k. 5:3-bidrag, finner jagdet beklagligt att man inte har valt att fortsätta attanvända resurser i den omfattningen inomskogsbruket i till den typ av ersättningarsom kan bidra till ett mer arbetsintensivt men ettmer naturanpassat skogsbruk. När vi förra åretdiskuterade att ta bort de s.k. 5:3-bidragen varupprördheten stor hos t.ex. socialdemokraternaöver att detta i så hög grad skulle hotasysselsättningen. När vi så mycket tydligare ärpå väg in i eller redan befinner oss ilågkonjunkturen och när regeringen föreslår skall dra bort dessa medel, hörs det ingentingfrån socialdemokraterna om hur sysselsättningennu hotas. Vi hade gärna sett att de resurserna hadefunnits kvar.I övrigt anser vi att det är bra att utskottet nu begären utredning om fiskevårdsavgiften. Vi anser ocksåatt det är bra att utskottet fullföljer de beslut detfattade förra gången vi diskuterade fiskevård ochatt man föreslår att medel skall anslås för bildandeav fiskevårdsområden.Fru talman! Det finns många reservationer till dettabetänkande. Vi står bakom demalla, men jag yrkar bifall endast till reservation nr7.Anf. 109 ()replik:Fru talman! började mycket vackertmed att tala om klimatet, främst då klimatet mellande borgerliga. Jag vet inte vilket klimat AnnikaÅhnberg har levt i . Hossocialdemokraterna är klimatet vad jag kan förståganska kärvt, och jag skulle vilja säga att de vindarsom blåser kring de borgerliga är väl ljummavårvindar jämfört med den mycket kalla blåsten påden socialistiska sidan.Fru talar mot sig själv. Hon talar om attdet var vänsterkrafterna som drev avregleringen.Så var det inte. Under hela processens gång var detde borgerliga som gjorde det. Hon sade själv att detvar förslag som antogs när det gälldeomställningsersättningen. Även i andra frågor vardet de borgerliga som drev på under hela vägenfram. Jag vet inte om det är någon drömvärld honmålar upp, men talar här motfakta.Jag vet att EG inte är problemfritt. Jag säger att detblir stora problem att gå med i EG. Men det kanskevore en katastrof för svenskt jorbruk att stå utanför.Det vi jordbrukare och talesmän för jordbruket villär att få konkurrera på lika villkor.Anf. 110 () replik:Fru talman! Det är nästan patetiskt att höra hurSven försöker göra helaavregleringsprocessen till ett borgerligt förslag.Alla som har deltagit i debatten vet ju att det intealls var så processen gick till.Att moderata samlingspartiet sedan, när ärendetkom till , fick ett mycket stort inflytandeöver just hur omställningsstödet skulle utformas, såär det tyvärr, och det tycker jag är beklagligt. Dethar kanske att göra med att de andra partierna i detarbetet inte tillräckligt vågade luta sig åt den andrasidan. Om så skett, hade omställningsstödet settlitet annorlunda ut.Men det är historia . Vi har fått ett stöd som ärutformat på ett visst sätt. Jag tycker bara att det ärbeklagligt att just moderata samlingspartiet -- ochdet förnekade inte heller --som hade så stort inflytande över hur det här stödetkom att utformas nu är det enda parti som mer ellermindre vill gå ifrån uppgörelsen. Moderaternareserverar sig nu och säger att de velat ha en annanutformning.Det är ett dubbelspel. Därför tycker jag att det varganska viktigt att här få påpeka just att det ärmoderata samlingspartiet som i hög grad haransvaret för att stödet blivit onödigt krångligt ochsvårhanterligt.Anf. 111 ():Fru talman! Det här betänkandet berör mångaviktiga områden. Framför allt berör detjordbruket, och vi har här hört om de fem partiernasom enats om en jordbruksuppgörelse.Vi hade velat ha en mer miljöanpassad uppgörelse.Miljön kom på något vis i skymundan förmarknadskrafterna. Den viktiga biten skulle varaatt kunna konkurrera på marknaden. Visst är detviktigt, men det är också väldigt viktigt i dagensläge, när man gör en så här stor omställning, att denblir miljöanpassad.När huvudsyftet nu var att minska överskottet,tycker vi att man borde ha gjort det genom att satsabetydligt mer på ett ekologiskt jordbruk. Ettekologiskt jordbruk är betydligt mindremiljöstörande och stimulerar öppna landskap i deområden där vi framöver förmodligen kommer attfå se tät granskog. Vi hade hellre sett att man hadeskapat ett arealbaserat inkomststöd. Tillsammansmed sänkt matmoms skulle också konsumenternapå det sättet ha kunnat få en bra produkt, somförmodligen mycket väl hade kunnat konkurrera påmarknaderna.Jag skall inte gå in på hela betänkandet utan baranämna litet grand om det som jag tycker har varitglädjande vid behandlingen av de här frågorna,bl.a. att vi har lyckats enas om att satsa mer påsvensk fårnäring. Det är otroligt viktigt urlandskapsvårdssynpunkt att vi kan hålla i gångfårnäringen. Fåren är ur ekologisk synvinkelmycket värdefulla. Även om vi hade tyckt att manborde ha gjort ytterligare satsningar, tycker vi attmöjligheten för svensk fårnäring att marknadsförasig nu kan leda till att vi får behålla en aktivfårhållning i Sverige.En annan bit som är en miljömiss, där pengarnaskulle ha kunnat användas betydligt bättre, tyckerjag är de 40 miljonerna till byggande avskogsbilvägar. Det bidraget tycker vi att man enkeltkunde avskaffa . De pengarna skulleförmodligen kunna göra betydligt större nytta påmånga andra områden i samhället.Det är glädjande, tycker jag, att vi har fått med litetgrand om fisket och fiskevårdsavgiften framöverhär.Jag stöder naturligtvis alla våra reservationer, menjag yrkar bifall speciellt till reservationerna 14, 23och 33.Avslutningsvis skulle jag vilja säga med anledningav att pratade så vackert omutomhusmiljön och inomhusmiljön, att med denarbetsbelastning vi har riskerar vi ijordbruksutskottet att bara veta hur det är medinomhusmiljön.Anf. 112 ():Fru talman! Betänkandet som vi nu behandlargrundar sig på budgetpropositionen, bilaga 11,. Propositionen präglas avframför allt två saker.Det är för det första det historiskalivsmedelsbeslutet som vi fattade i fjolvåras, alltså . Vi fattade detbeslutet, som alla vet, i stor enighet, och det har ettväldigt stort värde att vi kunde göra det. Då togsockså första steget mot avregleringen avjordbruket, en näring som varit ganska tufftreglerad i närmare 60 år.För det andra präglas propositionen av den nyakonsumentinriktade livsmedelspolitiken men ocksåav att arbetet forsätter med att effektivisera deoffentliga myndigheterna. Det är naturligtvis medhänsyn till det ekonomiska läget som det ställs kravpå besparingar och återhållsamhet.Förutom ett fullföljande av livsmedelsbeslutetmåste arbetet framöver inriktas på att klara våraambitioner på miljöområdet, när det gällerförbättrat djurskydd och när det gäller att utvecklaskogspolitiken. Vad beträffar skogsbruket är enutredning tillsatt och arbetar, och den skall varafärdig 1992. Därför är det viktigt att vi nu inte görnågra större förändringar utan att utredningen fårjobba i lugn och ro tills den har sina förslag klara.Det är också viktigt att satsa på forskning ochutveckling för jord- och skogsbruk.Jordbruksministern har i propositionen aviseratnästa steg, hur vi går vidare med fjolårets beslut.Det följs nu upp i budgetförslaget. Vad har då häntsedan i fjol våras, när vi fattade beslutet?Naturligtvis var det spännande hur vi skulle klaraomställningen och vilket intresse vi skulle kunnaskapa. Omställningen är i full gång, t.o.m. pålitet större areal än vad vi kanske kunnat tro. Förnärvarande finns ganska exakt medi omställningsprogrammet. Det står nu helt klart attföretagarna har gripit tag i möjligheterna attförändra produktionen. Minskningen avmjölkproduktionen verkar också kunna gå i stortsett programenligt.Förra vårens beslut kan också ses som ett första stegmot en mera konsumentinriktad livsmedelspolitik,med större variation i utbudet av livsmedel ochförhoppningsvis också möjlighet att komma ner lägre prisnivå. valde att geföretagarna ett stort spelrum, och det var säkert ettklokt beslut, när man satsade runt 14 miljarder föratt få i gång avregleringen och för att kunnagenomföra den här reformen.Det bör vara stimulerande för företagsutvecklingenoch kreativiteten. Här gäller det ju också om viskall hävda oss i svenskt jordbrukgenom att få fram ny produktion och nyaprodukter. Det är också nödvändigt att den härreformen analyseras och att den utvärderas. Därförär det också tillfredsställande att regeringen, ienlighet med riksdagsbeslutet, nu gett berördamyndigheter i uppgift att följa upp reformens olikaverkningar så att vi också undviker att någontinggår snett här.En del besparingar finns också med i betänkandetoch i propositionen. Dessa besparingar kan skebåde genom rationaliseringar i administrationenoch genom en del strukturåtgärder. Där har man nukunnat rationalisera för ungefär 60 milj. kr. Dessaåtgärder innebär bl.a. att lantbruksstyrelsen ochstatens jordbruksnämnd upphör och att denverksamheten går över till lantbruksverket.Nu är det också viktigt att vi klarar av deinternationella förhandlingarna -- GATT-förhandlingarna ligger ju i och för sig stilla nu -- ochkan gå vidare. Jag anser att det är mycket viktigt attvi kan sänka de svenska gränsskyddet. Därmed kanvi öka importkonkurrensen och på det sättetpåverka och få lägre matpriser.Livsmedelsreformens andra steg tas i samband medatt vårt gränsskydd sänks. Då kan vi sänka prisernaoch få en positiv effekt hos konsumenterna. Det varockså en inriktning som var med ilivsmedelsbeslutet. Det leder till att man ökarfrihandeln, och det kommer också att innebära ettvarierat varuutbud. Importen av livsmedel kommernaturligtvis också att öka, men leder dettill att vi ökar och förbättrar möjligheterna attkonkurrera på andra marknader.Det tredje steget för att uppnå lägrekonsumentpriser är att skärpakonkurrenslagstiftningen. Där är det viktigt att vifår fler aktörer på livsmedelsmarknaden så att detinte bara är fråga om ett fåtal livsmedelskedjor somstyr hela livsmedelssektorn.Betänkandet JoU22 som vi nu behandlar hartillförts 47 reservationer samt 5 särskilda yttranden.Vi har inom socialdemokraterna gjort enuppdelning så att jag ansvarar för områdena:A. jordbruksdepartementetB. jordbruk och trädgårdsnäringC. rennäring med tillhörande reservationer.De återstående områdena jämte reservationerkommer att kommentera.Jag skall kommentera reservationerna litet grand.Reservation 1 och 2 föreslår en ytterligare sänkningav anslaget till , menmajoriteten tillstyrker den rationalisering somjordbruksministern nu föreslår. Man anser att denär tillräcklig, och därför yrkar jag avslag påreservationerna.När det gäller anslaget till jordbruksverket föreslårfolkpartiet och en sänkning med 15,5milj. i reservation 5. vill höja anslagetmed , medan vänstern vill tillskjutaytterligare 60 milj. kr. Vi finner att anslaget är välavvägt, och jag yrkar avslag på reservationerna 5, 6och 7.I reservation 9 vill minska jordfondenmed 70 milj. kr., men vi upplever att jordfonden ärett bra instrument för att förbättraföretagsstrukturer inom både jordbruk ochskogsbruk. Det har varit ganska fördelaktigt att haen hygglig jordfond att ta till för att på det sättetstötta upp de olika företagen. Jag yrkar därför bifalltill budgetpropositionen och avslag påreservationen.Reservation 12, stöd till vallfröodlingen, är ensocialdemokratisk reservation. När detjordbrukspolitiska beslutet togs innebar det bl.a.att de interna marknadsregleringarna skulleavskaffas med början . Därmedavvecklas även de interna avgifter som finansierarregleringen. Att då utveckla nya stöd sommajoriteten nu vill kan inte vara rimligt. Jag yrkardärför bifall till reservation nr 12.Sedan kommer vi till reservation nr 19 omomställningen och omställningsstödet. Den harman diskuterat tidigare, och jag blev verkligenförvånad när jag läste den reservationen. Här togen i stort sett helt enig riksdag ett beslut för mindreän . svänger och menaratt pengarna inte skall behöva betalas tillbaka ävenom man ingenting gjort underomställningsperioden. Jag vill påstå att detta är ettsvek mot uppgörelsen. Men det är också ett svekmot dem som seriöst ställer upp och satsar påden här omställningen. Det skapar alltidtveksamheter när man kommer med sådana härpåbud. Det är tillfredsställande att de övrigapartierna har tagit avstånd från detta.Reservationerna 26 och 27 kommer frånmoderaterna och . Båda vill avskaffastödet till skogsfröplantager. Vi tycker att det ärangeläget att se till att man har en tillräcklig mängdoch bra kvalitet på plantmaterialet. Det ärnödvändigt för att kunna driva ett långsiktigtjordbruk. Jag yrkar avslag på reservationerna.Reservationerna 29, 30 och 31, från ,och , vill avskaffa anslaget tillöversiktliga skogsinventeringar. Det finns tid kvarpå detta och man har gjort det över hela landet. Vitycker att det är ett bra instrument för att se övervad vi har för skogsinnehav. Vi yrkar avslag påreservationerna.Reservation nr 40 är socialdemokratisk. Denhandlar om prisstöd till rennäringen. Vi anser attdet är en skälig och tillräcklig höjning av prisstödetnär man räknar upp det . Det är intebefogat att höja ytterligare, varför jag yrkar bifalltill reservation nr 40.Reservation 41 är också en socialdemokratiskreservation om kontroll av renräkningen. I denpreliminära behandlingen i utskottet var vi påmycket god väg att klara ut det här och kunna ta itumed kontroll av renräkningen, men oppositionensvängde. Jag vet att skall gå upp idebatten, och det blir intressant att få höra om handelar den uppfattningen. Han bor och verkar ju i dehär områdena.Eftersom det är mycket angeläget att samhälletskapar sig inflytande och insyn på detta områdetycker vi att man borde ha tillstyrkt motion Jo211.Det är mycket olyckligt att antalet renar i principökar helt utan kontroll. Detta skapar motsättningarsom inte minst rennäringen tar mycket stor skadaav.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna som finnsunder anslagen A, B, C samt E och avslag på deövriga. Jag kommer att begära votering när detgäller reservation 12, 40 och 41.Anf. 113 ()replik:Fru talman! tog inledningsvis upp ettpar frågor som inte behandlas i det härbetänkandet, nämligen gränsskyddet ochkonkurrenslagstiftningen. På båda dessa punktergjordes ju ganska klara uttalanden i förra åretsbeslut. Om med sitt resonemang omgränsskyddet menar att ensidigt skall sänkagränsskyddet, är det ett avsteg från enöverenskommelse som vi gjorde . Jagförutsätter att socialdemokraterna inte kommer attgöra det. Det är en fråga till : Innebärdet resonemang som förts att det svenskagränsskyddet ensidigt skall sänkas? I så fallprotesterar jag.Samma sak gäller konkurrenslagstiftningen. Därhar vi nu fått en proposition som inte stämmeröverens med vad vi var överens om förra året,nämligen att det skall vara möjligt förjordbrukskooperationen att arbeta även efter en nykonkurrenslagstiftning. Sedan talar att det inte bara skall vara ett parlivsmedelskedjor som skall hanteralivsmedelsmarknaden. Dem tar man ju inte upp idet här sammanhanget. Det ärjordbrukskooperationen man angriper. Vänta meddet tills man får en samlad bild av detta.Åke Selberg diskuterar litet de reservationer somfinns. När det gäller och har jag redan sagt att den reservationeninte är aktuell . Jag har inte yrkat bifall till deni det här sammanhanget. avslog i ett borttagande av skogsvårdsavgiften somär sammankopplad till ÖSI.Åke Selberg säger att det är orimligt att höjaprisstödet till rennäringen. Vi följer bara det beslutsom fattade . Det harregeringen inte gjort. Det är en bakläxa tillregeringen.Det är inte fråga om några nya pengar för de beslutvi har lyckats få igenom för stöd till vallfröodlingoch konservrätter, . Det är pengar somlåg i det gamla prisregleringssystemet och somregeringen hade till uppgift vid förra årets beslut attklara ut. Men regeringen har struntat i dessa delar.Det är därför som vi ger regeringen bakläxa ävenpå den punkten.Vidare har vi frågan om renräkning och kontroll.Det är riktigt att det finns ett intresse för att göranågot. Visserligen har vi avstyrkt det tidigareförslaget om en samlad samepolitik. Men det hadevarit möjligt att göra något om tvångsslakten hadeavskaffats. Men det var man inte villig att göra. Dåsade vi ifrån att det måste bli en samladrennäringspolitik.Anf. 114 () replik:Fru talman! var nästan lyrisk över hurbra det gick med omställningen av jordbruket. Jagdelar i och för sig uppfattningen att det är glädjandeatt det har blivit en så stor anslutning. Men jag villunderstryka att det är viktigt att utvärdera ochanalysera var i landet som det sker en omställningoch hur det går till. Det är också viktigt att bevarajordbruket och den levande landsbygden i de delarav landet där den spelar en stor roll, naturligtvis förlivsmedelsproduktionen men också förlandskapsbilden, infrastrukturen osv. Där finns allanledning att vara fortsatt vaksamma.Vidare berördes EG-perspektivet. Med tanke påden förestående EG-anslutningen för Sverigesdel -- som vi från sida inte är såsärskilt positiva till -- undrar jag om att det är möjligt för att inta denhållning som gjordes i GATT-förhandlingarna somtyvärr misslyckades. Jordbruksministern och AnitaGradin ledde förhandlingarna. Det gjordes i detuppenbara syftet att nå fram till en lösning attåstadkomma neddragning av subventioner ochskydd när det gäller industriländerna.Häromdagen kunde man läsa i media attfrihandelsoganisationen riktade stark kritikmot EG. Det är EG som är den störstabromsklossen i processen. Det EG som i vårt landså ofta framställs som så internationalistiskt ochfrihandelsvänligt är ett mycket protektionistisktblock. Jag undrar om det kommer att vara möjligtför att försöka driva processer som gagnartredje världens länder, när vi själva skall sitta somnära anslutna eller t.o.m. som medlemmar i är en viktig fråga inte bara för svensk del, utanäven när det gäller den globala solidariteten medtredje världens länder.Konkurrensaspekter berördes också här. Det hörinte till detta betänkande. Men det är naturligtvisviktiga frågor när vi diskuterar livsmedelspolitiken.Det får mig återigen att tänka på de krav som vi harrest när det gäller ekologiskt lantbruk. Det är ocksåett konsumentkrav. Om vi lyckas få en ökadkonkurrens och bryta de fåtaliga kedjornasdominans, kommer situationen att underlättas förde små jordbruksägarna som har svårt meddistribution och att komma ut i handeln.Hur tror att den alternativa odlingenskall kunna hävda sig mot dessa jättar? Jag ärövertygad om att när man väl har kommit över deinledande problemen kommer man att hävda sig ikraft av kvalitet och bra produktion. Men hur skallman kunna klara själva inledningen när det ser utsom det gör med den oerhört monopoliserademarknaden som vi har?När det gäller renräkningen delar jag LennartBrunanders uppfattning. Det var inte omöjligt attföra en diskussion i utskottet. Det fanns endiskussion. Det fanns en utgångspunkt attdiskutera om man ville göra sig av med denociviliserade tvångsslakten. Men det var intesocialdemokraterna intresserade av. Då får manfinna sig i att det blev nej på den punkten.Anf. 115 ()replik:Fru talman! Om jag uppfattade rätt,sade han att nästa steg är en sänkning avgränsskyddet. Jag ansluter mig till både när det gäller gränsskyddet ochkonkurrenslagstiftningen. Jag har inget mer attutveckla där. Men när man ser att nästa steg är ensänkning av gränsskyddet, vore det välgörande omherr Selberg ville markera vad han menar meduttalandet.Vidare talar sveket motuppgörelsen, dvs. Jaghar inte för avsikt att driva den frågan så hårt här.Men det har åberopats ett särskilt yttrande fråncenterpartiet. Det kan vara karaktäristiskt hurdetta uppfattas.