prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — Därför ser jag det som väldigtangeläget att vi skyndar långsammare när det gälleravinstitutionaliseringen. Vi har ingenberedskap inom ramen för de öppna vårdformerna.Anf. 255 Statsrådet ():Herr talman! tar upp utomordentligtangelägna frågor. I ett läge där vi har tillsatt enstatlig utredning, som just skall se överförhållandena och lämna underlag för vad vi skallgöra, är det en rimlig hanteringsordning attutredningen får arbeta klart, om den inte har enmycket lång tidsplan framför sig. harutredningen inte det. Vi har efter valet gjort vissapersonförändringar i kommitténs ledning medanledning av valutslaget. Vi ville ha en ledning, somvar hämtad från samma håll som den regeringensom framgick ur valutslaget. Ändå har manförsäkrat mig att man kommer att bli klar tillsommaren med dessa uppgifter.När det gäller förändringarna i samband medÄDEL-reformen, som ju träder i kraft den 1januari 1992, har ett permanentuppföljningsuppdrag och kommer att följautvecklingen. Sedan är det naturligtvis en uppgiftför alla som arbetar i kommuner och landsting attse till att denna grupp människor får en så godomvårdnad och vård som möjligt.Anf. 256 ():Herr talman! Jag är medveten om dessafrågeställningar i samband med ÄDEL-reformensförändringar. Problemet, som jag ser det, är att vifortfarande har signaler från detta hus och från dentidigare regeringen om att vi måste påskyndaavinstitutionaliseringen. Vi moderater har underhela varnat för effekterna av en för snabbavinstitutionalisering. Tyvärr har vi fått rätt. Vi sernu effekterna av att det har gått för snabbt och att viinte har haft resurser att möta behoven av öppnareboendeformer. Därför borde statsrådet ochregeringen se på förutsättningarna för de beslutsom i detta hus har fattats beträffandeavinstitutionaliseringen och studerna de följdersom vi får genom detta förhållande. Jag är intesäker på att det är klokt att gå så långt somnuvarande beslut ger möjlighet till. Vi måste istället göra en avstämning också när det gällersjälva principen för avinstitutionaliseringen.Anf. 257 Statsrådet ():Herr talman! Om jag något går in på den störrefråga som finns invävd i detta, nämligen frågan omden allmänna utvecklingen av psykiatrin iboendeformerna, vill jag gärna understryka att denutveckling som har skett och sker i riktning bortfrån de stora institutionerna är en i allt önskadutveckling. Det som då har brustit har att göra medatt det inte har skett i den takten att man har kunnatskapa nya former. Jag tror att var och en som harhaft möjlighet att komma i kontakt med äldrepsykiatriska institutioner uppfattar de nyaformerna såsom helt överlägsna.Huvudpunkten är det som tog upp isin fråga, nämligen: Har man klarat av attåstadkomma nya former? Svaret är att det har skettpå ett sätt som inte har varit tillfredställande. Jagvill dock markera att själva utvecklingen som sådangår åt rätt håll.Anf. 258 ():Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning närdet gäller de stora institutionerna. Men tyvärravvecklas också mindre s.k. institutioner ochsjukhem inom psykiatrin, där man faktiskt leverunder väldigt familjära former. Man flyttarpatienterna mot deras vilja in i nya boendeformer,s.k. gruppboende, som kanske egentligen ändå integer någon kvalitetsförbättring när det gäller dentotala livsmiljön för patienterna. Vi har sett otaligaexempel på detta. Därför anser jag att man ocksåmåste se till grunderna för hur besluten har fattats.När det gäller de stora institutionerna delar jag heltstatsrådets uppfattning. Vi skall givetvis inte gåtillbaka till den formen av institutionsboende.Till sist vill jag fråga: När tror statsrådet att detkommer ett förslag från psykiatriutredningen pådenna punkt? Jag är mycket bekymrad och oroadöver vad som kommer att hända under 1992.Anf. 259 Statsrådet ():Herr talman! Med den tidsplan som finns förpsykiatriutredningen är min bedömning attriksdagen bör kunna fatta beslut under vårterminen1993.Överläggningen var härmed avslutad.48 § Svar på fråga 1991/92:270 omfamiljebidragen till värnpliktigaAnf. 260 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att presentera ett förslag somundanröjer diskrimineringen av homosexuellasamboende vid bidragsgivning inom totalförsvaret.Samtidigt med att lagen (1991:1488) omhandläggning av vissa ersättningar till den somtjänstgör inom totalförsvaret utfärdades beslutaderegeringen en förordning med bestämmelser omfamiljebidrag. Både lagen ochfamiljebidragsförordningen (1991:1492) träder ikraft den 1 januari 1992.I familjebidragsförordningen sägs attbestämmelserna om maka i förordningen ocksågäller för make och för person som dentjänstepliktige lever tillsammans med underäktenskapsliknande förhållanden. I förordningengörs alltså ingen skillnad mellan homosexuellasambor och heterosexuella sambor.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen attJan Jennehag i stället fick delta i överläggningen.Anf. 261 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern försvaret. Det är glädjande att höra attförsvarsministern uppenbarligen anser attäktenskapsliknande förhållanden också skallinkludera homosexuella sambor. Frågan är bara omden gängse uppfattningen att äktenskapsliknandeförhållanden bara skall gälla heterosexuellaförhållanden är undanröjd i och med dettauttalande i en frågedebatt.Det hade varit välgörande att i formuleringen iförordningen få detta klargjort, så att det inte haderått något tvivel . Då är minföljdfråga till försvarsministern: beredd att göra texten iförordningen tydligare än den är , så att detklart framgår att också homosexuella samborinkluderas i familjebidragsförordningen?Anf. 262 Försvarsminister ():Herr talman! Jag har redogjort för innebörden i debestämmelser som kommer att träda kraft . Sedan ankommer det påriksförsäkringsverket att utfärda anvisningar omhur bestämmelserna skall tolkas. På den punktenfinns det anledning att vänta och se hurriksförsäkringsverket agerar.Anf. 263 ():Herr talman! Jag tycker att regeringens uttalandeni fall av den här typen bör vara så tydliga att berödamyndigheter inte skall behöva tveka om saken, ochatt regeringen inte heller skall vänta och se hurmyndigheten kommer att tolka det som regeringenhar uttalat. Det vore bra om frågan redan frånbörjan hade varit tydlig.Läget är nu som det är, texten är skriven ochförordningen träder i kraft den 1 januari.Anvisningarna kommer, och i det stycket får vi sevad myndigheten kommer att göra. Jag utgår ifrånatt om man särskiljer homosexuella sambor,kommer regeringen att agera.Anf. 264 Försvarsminister ():Herr talman! Ännu har varken lagen ellerfamiljebidragsförordningen trätt i kraft.Ikraftträdandet sker . Det finns därföranledning att något avvakta hur det hela kommeratt fungera.Det är inte alldeles enkelt att utfärda anvisningarpå det här området. Det måste röra sig om vissaformer av relationer som kan beskrivas somvaraktiga och av viss karaktär. Detta är en mycketgrannlaga uppgift, herr talman. Det är därförrimligt att berörd fackmyndighet får göra enbedömning.Anf. 265 ():Herr talman! När det gäller relationers varaktighetoch karaktär, menar jag att det i det här fallet inteär fråga om huruvida det är ett heterosexuelltförhållande eller ett homosexuellt förhållande. Detär det som är knäckfrågan.Jag tycker att försvarsministern har missat tillfälletatt vara mycket tydlig. Det som kan blimyndigheternas reaktion lämnar fortfarandeutrymme för att äktenskapsliknande förhållandenbara skall gälla heterosexuella förhållanden.Anf. 266 Försvarsminister ():Herr talman! Som jag sade är detta inte alldelesenkelt. Det kan knappast varaförsvarsdepartementets uppgift att göra tolkningarpå ett område som ju rör en hel del andradepartement än just försvarsdepartementet.Jag har ändå upplyst om att lagstiftningen och denförordning som skall träda i kraft inte gör någonskillnad mellan homosexuella förhållanden ochheterosexuella förhållanden. Det ankommer påvederbörande fackmyndighet att utfärdaanvisningar. Jag tycker att det är en rimligthandläggningsordning. Vi får hoppas att detta lösespå ett tillfredsställande sätt, i annat fall finns detsjälvfallet anledning att återkomma i frågan.Anf. 267 ():Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse denavslutande meningen om att det kan finnasanledning att återkomma, om homosexuellasambor och heterosexuella sambor inte jämställs ifamiljebidragsförordningen.Överläggningen var härmed avslutad.49 § Svar på fråga 1991/92:237 om reglerna förfastighetstaxeringAnf. 268 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vad jagämnar vidta för åtgärd för att de regler som avsettsgälla bostadshus med tomtmark påjordbruksfastighet också skall tillämpas vidfastighetstaxeringen.Först vill jag göra ett klarläggande.Rune anger i sin fråga att hus och tomtmarkpå jordbruksfastighet enligt reglerna vidfastighetstaxeringen skall brytas ut och taxeras pålikvärdigt sätt som övriga villafastigheter. Detta ärdock en sanning med modifikation. Småhuset medtillhörande tomtmark skall ofta ingå ilantbruksenheten. Detta gäller om huset ligger ianslutning till lantbruksenhet som omfattar minst 5hektar produktiv mark och huset behövs sombostad i lantbruket. Det är således först efter enprövning av om dessa förutsättningar är för handensom ett småhus eventuellt bryts ut frånlantbruksenheten för att värderas som egentaxeringsenhet.Rune redovisar i ett exempel två bostadshussom i storleks- och standardhänseende är ungefärlikvärdiga men som åsatts olika taxeringsvärden.Det ena huset är en vanlig villa, det andra är belägetpå en jordbruksfastighet. Bostadshuset påjordbruksfastigheten uppges ha ett 120 000 kr.högre taxeringsvärde. Jag förmodar att värdet pådet sistnämnda huset endast är en preliminärberäkning, eftersom lantbrukstaxeringen sker förstnästa år.Taxeringsvärdet på jordbruksfastigheten har varitoförändrat sedan föregående allmännafastighetstaxering som skedde , dvs. försnart , såvida inte särskildfastighetstaxering skett. Justeringar har däremotskett för hyreshusen och småhusen resp. år1990. När nu även lantbruken taxeras harsåledes samtliga fastighetskategorier värderatsenligt det nya systemet.Den skillnad i taxeringsvärde som kan förväntas förhusen i exempel torde främst berorpå att värderingen görs i denuppdelade fastighetstaxeringen. För de vanligasmåhusen ligger prisnivån till grund förtaxeringsvärdena, och för småhus pålantbruksenheter är det prisnivån som äravgörande. Principiellt är det i övrigt ingen skillnadi värderingen mellan småhus inom resp. utanförlantbruksenheter.Som jag har nämnt i annat sammanhang kommerbostadsbeskattningen att tas upp i samband med attvissa utredningsförslag läggs fram under nästa år.Det kan då finnas anledning att också beröraeffekterna av de olika värderingstidpunkterna vidfastighetstaxeringen.Anf. 269 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Anledningentill min fråga är att det finns en oro och att manupplever det som att det fastställs olikataxeringsvärden.Jag har fått statsrådets svar. Jag noterar särskiltatt statsrådet poängterar att det inte skall varanågon skillnad mellan värdering av småhus, och attstatsrådet är beredd att, i samband med deutredningsförslag som kommer att läggas fram,beröra effekterna av de olikavärderingstidpunkterna vid fastighetstaxeringen.Jag har på den här korta tiden inte hunnit att se omdet finns flera orsaker eller om det är på det sättetsom statsrådet påpekade. Är det så, är jag fullt nöjdmed svaret.Anf. 270 Statsrådet ():Herr talman! Enligt de bedömningar som vi harkunnat göra är det dessa faktorer som har skapatproblemet. Vi tänker, som sagt, följa frågan.Överläggningen var härmed avslutad.50 § Svar på fråga 1991/92:257 om kostnadernaför drift och underhåll av slott m.m.Anf. 271 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att återinföra avdragsrätten förkostnader för drift och underhåll av kulturhistorisktvärdefulla herrgårdar och slott.I regeringens proposition Skattepolitik för tillväxt(prop. 1991/92:60) lämnas förslag på skatteområdetför att stimulera små- och nyföretagandet.Förslaget innebär viktiga förbättringar för ägare tilljordbruksfastigheter med herrgårdsbyggnader.Regeringen har i propositionen aviserat ytterligareförändringar för att främja företagandet. Isamband med det arbetet kommer även de problemsom tagit upp att behandlas. Detär angeläget att dessa frågor får en lösning. En vägär att återinföra avdragsrätten för kostnader fördrift och underhåll. Även andra lösningar kanfinnas för att förbättra villkoren för dessabyggnader.Anf. 272 (m):Herr talman! Jag vill varmt tacka statsrådet för svaret, som jag tycker är mycketpositivt och hoppingivande.Underhåll och drift av herrgårdar och slott kostarofta pengar, inte bara 150 -- , en kostnadsom skall betalas med beskattade pengar.På sikt är detta naturligtvis en orimlighet, såvälekonomiskt för dessa ägare/brukare som långsiktigtför den kulturhistoriska utvecklingen.Det synsätt som råder är felaktigt. Manbetraktar dessa huvudbyggnader enbart som enprivatbostad. Så är ju inte fallet, utan dessabyggnader är någonting mera än bara enprivatbostad. Därför borde man ta hänsyn till dettanär man utformar skattereglerna. I det här fallethar man olyckligt hamnat mellan två stolar isamband med den stora skattereformen.Svaret ger mig en anledning att tolka statsrådet så,att man i fortsättningen kan förvänta sig att dessabyggnader skall betraktas som näringsfastigheter,och inte som privatbostäder.Anf. 273 Statsrådet ():Herr talman! Det finns i och för sig ingen anledningatt övertolka det som jag säger. Det sätt på vilketman betraktar fastigheterna kan diskuteras. Detviktiga är ju att de kulturminnesmärken som finnskan bevaras och skötas på ett rimligt sätt. Det ärdärför som frågan om drift och underhåll måstehanteras. Själv ser jag många fördelar med att följaden väg som har anvisats bl.a. av den utredning somhar lagt fram sitt förslag. Det finns en del praktiskaoch tekniska problem i det sammanhanget. säkert är medveten om beredsfrågan i regeringkansliet. Jaghoppas att kunna få fram enlösning av problemet.Anf. 274 (m):Herr talman! Jag har ingenting mer att tillägga. Jagtycker att svaret var mycket positivt. De personersom är ägare/brukare av sådana kulturfastighetersom vi nu talar om har stora förväntningar på attdet skall bli en förbättring.Överläggningen var härmed avslutad.51 § Svar på fråga 1991/92:266 om avskaffandeav den s.k. flyttskattenAnf. 275 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig närriksdagen kommer att föreläggas ett förslag om''flyttskattens'' avskaffande.Jag har i olika sammanhang sagt att det ärregeringens ambition att undanröjareavinsbeskattningen vid bostadsbyten, den s.k.flyttskatten. Frågan om när en sådan lagstiftningskulle kunna träda i kraft diskuterades för en tidsedan i pressen. Med anledning av de spekulationersom då förekom framhöll jag i ett uttalande i slutetav oktober att frågan är tekniskt komplicerad ochatt ett underlag för regeringens ställningstagandeinte kan föreligga förrän tidigast under våren 1992.Jag framhöll vidare att ett beslut i frågan givetvismåste ses mot bakgrund av den statsfinansiellasituationen som gör det nödvändigtatt prioritera direkt tillväxtbefrämjandeskattesänkningar. Jag påpekade avslutningsvis attdet inte är möjligt att slopa ''flyttskatten'' förinkomståret 1992.Jag har inte anledning att göra någon annanbedömning, och det är därför heller inte möjligt attbesvara frågan om när kommer attförläggas ett förslag i ämnet.Anf. 276 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet svaret på min fråga. Orsaken till att jag ställdefrågan var att och påvårkanten 1991 mycket energiskt drev frågan omatt lösa problemet med flyttskatten.Enligt riksdagsprotokollet poängterade då BoLundgren att flyttskatten var destruktiv, att dendrabbade barnfamiljer, att den drabbademänniskor som måste byta bostad i samband medbyte av arbete och att flyttskatten var en orättvisasom måste elimineras. Valrörelsen kännetecknadesi mycket stora drag av att hade enframförhållning när det gällde att lösa problem i detsvenska samhället. En av uppgifterna var alltså attlösa frågan om flyttskatten.Det som är kvar av dessa mycket stoltadeklarationer är ju att statsrådet , om jaguppfattade svaret rätt, nu inte kan ge något besked,vare sig om det kommer något förslag om enflyttskatt eller -- om tanken att lösa frågan finnskvar -- när ett sådant förslag skall föreläggasriksdagen. Det enda vi får veta är att det inte hellerkommer något förslag . Det är dåsjälvklart att parterna på bostadsmarknaden,framför allt de som är beroende av ett besked,undrar vad löfte om att lösa fråganom flyttskatten var värt.Anf. 277 Statsrådet ():Herr talman! När jag läste den fråga som OskarLindkvist ställde till mig blev jag glad. Jag märkteatt agerade på ett sätt som vorehan moderat -- det var kanske ett olycksfall iarbetet. Det gläder mig att enligtfrågan tydligen anser att man bör slopa flyttskatten.Det fanns tidigare en uppskovsmöjlighet somundanröjdes av den socialdemokratiska regeringenmed hjälp av den majoritet i som manskapade för detta åtagande. Då uppstod deproblem som vi pekade på i valrörelsen. Vi harambitionen att göra en förändring, men man skallinte införa det gamla uppskovsförfarandet,eftersom reavinstskattesystemet nu mera är någotannorlunda. Det finns två olika regler som kananvändas i sammanhanget. Det gäller då att manser till att få fram ett förslag som är teknisktgångbart, som fungerar tillfredsställande och somger åsyftat resultat och att man självfallet, eftersomsocialdemokraterna dessutom ställde till med ettmycket stort budgetunderskott, ser till att vägadetta mot det utrymme som kan finnas vid denprioritering som måste göras med besvärligastatsfinanser som följd. Det som jag har sagt är attjag inte ser några möjligheter att genomföra ensådan förändring under inkomståret 1992.Anf. 278 ():Herr talman! Det är på det sättet, statsrådet , att jag står här som företrädare fördem som har trott att skulle lösa enfråga, i detta fall frågan om flyttskatten. Det är juingen hemlighet att det gavs vissa förväntningar omatt skulle ha ett förslag som ocksåretroaktivt skulle gälla . Det är inte hellernågon hemlighet att socialdemokraterna ochmoderaterna hade olika meningar i denna fråga. Visåg nämligen mycket stora svårigheter när detgällde att lösa frågan om flyttsskatten. Meneftersom ni drev frågan och trodde att ni hade enlösning fanns det vissa förväntningar om att detskulle vara just i egenskap av statsrådsom skulle genomföra denna uppgift. Och jag talarpå uppdrag av de väljare som trodde att ni skullelösa frågan om flyttskatten.Anf. 279 Statsrådet ():Herr talman! Det är klart att det är trevligt omOskar påtar sig rollen att företräda deväljare som vill driva en annan skattepolitik än densom han själv stod för i valrörelsen. OskarLindkvist röstade nämligen här i för skulle ta bort den uppskovsmöjlighet somgjorde att vi inte hade någon flyttskatt. Det var juOskar som såg till att ökabostadsbeskattningen totalt. Och effekterna avdetta har vi sett på hyresnivåer och annat. Det ärOskar som har drivit en bostadspolitiksom har lett till kraftigt stegrade byggkostnader ochdärmed kapitalslöseri i . Denne OskarLindkvist har ändrat uppfattning helt, och detgläder mig.Jag kan till säga att deförväntningar människor har på att jag somansvarig ansvara för skattefrågor i regeringskanslietskall lösa detta problem kommer jag också attkunna motsvara.Anf. 280 ():Herr talman! Det är ett litet arv från Bo Lundgrenstid i att han går in i endebatt med diverse beskyllningar mot sinmotståndare och det parti som motståndarenföreträder.Vi har inte fört en dålig bostadspolitik. Vi har förten bra bostadspolitik. Men vi har inte haft någonlösning på frågan om flyttskatten. Men ni hade enlösning av denna fråga. Därför anser jag att det ärriktigare att man kräver av er att ni nu löser dennafråga.Svaret säger ju ingenting. Det finns inte ett endaord, en enda mening eller ett enda stycke som gerförväntningar om att ni tänker infria de löften somni gav i valrörelsen. Ni lurar massor av människorsom har avstått från att lösa sin bostadsfråga, justdärför att ni har lovat att göra det.Anf. 281 Statsrådet ():Herr talman! Det är viktigt att komma ihåg att vitidigare hade ett system med uppskovsrätt. Dettasystem avskaffades av och andrasocialdemokrater. Det fanns i det dåvarandesystemet en möjlighet som avskaffades. Med detnya system som finns gäller det att plocka framen tekniskt hållbar lösning. Det kommer vi ocksåatt göra. Min ambition är att slopa flyttskatten. OmOskar har samma ambition tycker jag attdet är bra. Då får vi en bred majoritet för ett sådantförslag också i kammare.Socialdemokraternas tidigare historik på dettaområde är inte särskilt lysande.Det är naturligtvis rimligt att man i dettasammanhang också ser på den bostadspolitik somni har fört och konstaterar att den har kostatsvenska folket väldigt mycket i form av regleringaroch annat som har höjt byggkostnaderna mer ännödvändigt. Man betalar ju ävenbostadssubventionerna, som har ökatexplosionsartat, genom skattsedeln.Anf. 282 ():Herr talman! Vi kommer inte längre i dennadebatt. Slutsatsen är att det som sadeden i var att allt det som varförknippat med flyttskatten skulle bort. Systemetskulle ändras, och det skulle läggas fram förslag.Det var litet tekniskt komplicerat, menmoderaternas uppfattning var ändå att denna frågaskulle lösas.Nu sitter i regeringen. är detmassor av människor som trodde att ni skulle lösadenna fråga. Vi har tvivlat på att ni skulle hamöjlighet att göra det, och vi fick rätt.Jag ställde denna fråga därför att man faktiskt skallhålla sina löften till dem som man har gettförväntningar i valrörelsen. Och ni är alltså skyldigamassor av människor ett besked. Och beskedet är alltså helt negativt rakt igenom.Anf. 283 Statsrådet ():Herr talman! Det besked som jag ger nu och somjag har gett tidigare och som utgår från minauttalanden såväl i som i andrasammanhang är att ambitionen är att flyttskattenskall slopas. Det som socialdemokraterna hargenomfört innebar däremot att man fick enflyttskatt som gällde tvärs igenom.Överläggningen var härmed avslutad.52 § Svar på fråga 1991/92:267 ombostadsfinansieringenAnf. 284 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att förelägga förslag omatt de av beslutade reglernaom bostadsfinansieringen skall gälla både år 1992och år 1993.Bakgrunden till frågan är farhågaatt , liksom i december1991, kommer att fatta beslut som skall träda i kraftca efter beslutet.Jag kan hålla med om att den tidsram somregeringen har satt för att utarbeta ett nytt systemär snäv. Det är dock nödvändigt att snabbt taställning till den omläggning avbostadsfinansieringen som måste genomförasunder för att även bostadssektorn skallkunna bidra till en ekonomisk utveckling som gertillväxt, full sysselsättning och stabila priser. Denhittillsvarande bostadsfinansieringen harmotverkat sparande, spätt påbyggkostnadsutvecklingen och avskärmathushållen från effekterna av nödvändigaekonomisk-politiska åtgärder.Arbetet med omläggningen kommer mot dennabakgrund att bedrivas mycket skyndsamt, och jagräknar med att huvudlinjerna i ett nyttfinansieringssystem skall kunna presenteras redanom några månader.Anf. 285 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga. Nuär vi inne på en av de mest centrala frågor när detgäller bostadsfinansieringen.Den 13 december 1990 fattade ett beslutom räntelån. Det skulle träda i kraft den 1 januari1992. Man hade alltså på sig attprojektera för en ny bostadsfinansiering. Och dethade pågått en lång debatt . Parternapå marknaden, inkl. arkitekter, projektörer,byggare och naturligtvis även jobbare, var inställdapå att finansieringsfrågan var ordnad.Nu har den nya regeringen både i sinregeringsförklaring och i en proposition sagt atträntebidragen skall finnas även i fortsättningen.Men problemet är att det gäller .