prot · GE09122 · 1991-05-30 00:00:00 — Har jag uppfattat ochmoderaternas reservation riktigt, så är det vad maneftersträvar -- att bara ett fåtal fall framöver skalldömas till psykiatrisk vård, medan den absolutamerparten av dem som döms till psykiatriskvård framgent skall dömas till fängelse.Jag kan inte se att argumentet att det är så illa ställtinom psykiatrin, eller inom delar av psykiatrin,håller som motiv för att ge efter på humanitetenskrav i den utsträckning som gör isitt inlägg.Anf. 39 () replik:Herr talman! Till vill jag säga attjag tycker att det är bra, t.o.m. utmärkt, omutvecklingen visar att den här propositionen ledertill att färre döms till sluten psykiatrisk vård och fleranses vara kapabla att ta ansvar för sina handlingar.I fråga om begreppet allvarlig psykisk störning villjag säga följande. När man går tillbaka tillBexeliuskommittén och ser på vad som hände medjämställdhetsbegreppet, så visar det sig att praxisganska snabbt blev sådan attjämställdhetsbegreppet kom att användas i ettbetydligt vidare sammanhang än man hade tänktfrån början, när jämställdhetsbegreppet kom till.Både Bexeliuskommittén och socialberedningenpåvisar ju att man har använt det alldeles för vitt --vidlyftigt är kanske fel uttryck -- i förhållande tillvad bakgrunden var.När det gäller remissopinionen försocialberedningen har det ändå framförts mycketstark kritik mot begreppet allvarlig psykiskstörning. När man läser propositionen finner manju hur svårt det är att avgränsa ett sådant härbegrepp. Det finns inte några riktigt klara kriterier.Regeringen säger att begreppet är snävare, men detstår nästan ingenstans hur man skall användabegreppet på ett snävare sätt.Vid hearingen har jag fått belägg för min teori. Jagfrågade en läkare vad allvarlig psykisk störningskulle innebära -- om fler av dem som ärjämställda inte skulle anses vara allvarligt psykisktstörda. Den läkaren, vars namn jag just nu harglömt bort, trodde inte att det skulle bli så storskillnad. Det är därför som jag menar att på vårtområde vore det naturligt om vi inte hade just dethär begreppet.Anf. 40 ():Herr talman! Utskottets vice ordförande,socialdemokraten , försvarar inteoväntat regeringens proposition ochmajoritetsskrivningen i betänkandet. Men vad somstår där blir ju inte mera sant för det.Vi kan konstatera att det är icke tillfredsställandeatt man inom den psykiatriska vården blandarsådana som har gjort sig skyldiga till grovbrottslighet -- mördare, våldsverkare över huvudtaget -- med vanliga psykiskt sjuka patienter. Detmåste vi försöka ändra på, för det är ju fel attfortsätta på det sättet.Då vill vi moderater att det skall finnas enkombination av psykvård och straffrättslig påföljd iform av fängelse. Denna vård, för dem sombehöver den, skall kunna ges inom kriminalvården.Då avlastar man ju landstingssjukhusens psykvård.Sedan skulle jag vilja säga att visst har det tagitssteg i rätt riktning, dvs. att färre av deuppmärksammade förövarna av mord och annanvåldsverkan har blivit överförda till slutenpsykiatrisk vård. Jag skulle vilja nämna ettexempel, ett fall som inträffade sedanoch som upprörde hela svenska folket.En utländsk medborgare sköt ihjäl ett par, kanskedet var tre, personer i samma familj. Denneförslagne brottsling gjorde sitt yttersta för att fåsluten psykiatrisk vård. Han spelade så mycket hankunde. Men vid det tillfället var massmediatrycket,grundat på allmänhetens rättsuppfattning, såstarkt -- jag påstår detta -- att ingenläkarundersökning skulle kunna ha kommit framtill annat än att denna person var frisk.Följaktligen blev det en straffrättslig påföljd --dessutom, om jag minns rätt, i hans eget hemland,vilket är litet mera än i . Vi slapp ifrån denrisk som det innebär när en mördare, en dråpareeller en våldsverkare efter går utsom en fri man bland allmänheten och väldigtofta -- jag tror att det är i ungefär hälften av fallengör sig skyldig till nya övergrepp, kanske rent avmord.Det finns ett starkt krav på att allmänheten skall haett skydd. Vi skall inte släppa ut personer, som ärgravt kriminellt belastade och som dömts till slutenpsykiatrisk vård.Anf. 41 ():Herr talman! framhåller ofta attsocialdemokraterna står för och värnar en humankriminalvård. Och det är inte bara i debatter. Jagmåste säga att socialdemokraterna gör det i väldigtmånga förslag som de lägger fram, och det vill jagge dem en eloge för.Jag har därför förståelse för att vill svara på vilka skäl han anför som enförklaring till eller ursäkt för att psykisktutvecklingsstörda kan placeras ifängelse. Jag vill då ställa frågan på ett annat sätt:Hur stämmer socialdemokraternas uttalanden omvärnande av en human kriminalvård med att ni nuär beredda att sätta psykiskt utvecklingsstörda ifängelse?Anf. 42 ():Herr talman! Jag hann inte med att besvaraIngbritt Irhammars fråga i den förra repliken, ochjag tänkte att jag skulle göra det nu.Det föreslagna regelsystemet när det gäller psykisktstörda lagöverträdare innebär att de framöverendast i undantagsfall skall dömas till fängelse,precis som det är . Det händer ocksåi dag att psykiskt utvecklingsstörda döms tillfängelse. Utskottet understryker betydelsen av attdet sker bara i undantagsfall och att i första handböter och skyddstillsyn skall komma i fråga.Utöver detta vill jag lägga till att när vi tar bortmöjigheten att döma till vård på specialsjukhuskvarstår även framöver en möjlighet att iadministrativ ordning omhänderta psykisktutvecklingsstörda för tvångsvård. Det blir intenågon dramatisk skillnad i förhållande till detnuvarande regelsystemet.Än en gång till : Det förslag sommoderaterna lägger i kammaren har jaguppfattat så, att framgent skall i stort sett allapsykiskt störda lagöverträdare dömas till fängelse.Låt vara att vi skall se till att det inomkriminalvården finns resurser för behandling avpsykiskt störda lagöverträdare.Jag tycker att det förslaget är utomordentligtanmärkningsvärt. Det torde inte finnas någotdemokratiskt land -- jag skall göra vissareservationer -- som har ett sådant system som detGöthe och vill införa. Allademokratiska länder har en särreglering förpsykiskt störda lagöverträdare, och det skullenaturligtvis bli väldigt uppmärksammat om GötheKnutsons idéer, som han förespråkar här fråntalarstolen, skulle föras ut i praktisk verklighet.Till vill jag säga att jag konstaterade imitt huvudanförande att det finns skillnader mellanfolkpartisterna i justitieutskottet ochfolkpartisterna i socialutskottet. Folkpartisterna isocialutskottet, som borde vara experterna på dethär området, har tillstyrkt begreppet allvarligpsykisk störning. De har menat att det är ettbegrepp som låter sig väl definieras men somnaturligtvis framför allt måste följautvecklingen av. Folkpartisterna i socialutskottethar också tillstyrkt den särskildautskrivningsprövningen, medan folkpartisterna ijustitieutskottet har gått emot det förslaget.Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att enmajoritet i utskottet tycker att propositioneninnehåller förslag som vi har väntat på i många åroch som äntligen får möjlighet att genomföras ipraktiken. Det är ett efterlängtat förslag sommoderniserar och förbättrar lagstiftningen påområdet.Jag yrkar än en gång bifall till utskottetshemställan.Anf. 43 ():Herr talman! För oss i harbegreppet human kriminalvård inte att göra medmängden av psykiskt utvecklingsstörda som kankomma att hamna i fängelse utan med principen attdessa människor inte skall placeras i fängelse. Vianser alltså, oberoende av om det har varit möjligtfram tills , att så inte skall ske i framtiden.Anf. 44 ():Herr talman! Det skall förvisso inte bli något långtanförande. Men efter vice ordföranden tackling gentemot denmoderata reservationen nr 1 ber jag än en gång attfå upplysa om att vi reservanter ville att utskottetskulle skriva följande: ''Enligt utskottets mening ärsocialberedningens förslag en bättre utgångspunktför en reform på området. Ett nytt system bör alltsåbygga på huvudregeln att straffrättslig påföljd ochvård kombineras. ''Sedan går jag till den moderata motionen, somnaturligtvis även utskottets vice ordförande har lästmycket grundligt. Den är omfattande, men den ärväldigt intressant. Den är uppenbarligen ocksåsjälva kärnan i den här debatten. Under rubrikenSocialberedningen sägs följande: ''Beredningenföreslog att det skall skapas enpåföljdskombination av fängelse ochrättspsykiatrisk vård. Om den som är allvarligtpsykiskt störd döms till fängelse skall rätten kunnabesluta att han skall genomgåpsykiatrisk tvångsvård. Beträffande en liten gruppsom är mycket allvarligt psykiskt störd skall detdock vara förbjudet att döma till fängelse. ''Med detta, herr talman, har vice ordförandenssenaste inlägg å det grövsta blivit vederlagt.Anf. 45 ():Herr talman! Jag har, , med mycketstort intresse tagit del av motionen ochreservationen. Det som gjorde att jag reageradefrån talarstolen var faktiskt inte innehållet ireservationen och motionen, utan det var GötheKnutsons anförande. Jag uppfattade GötheKnutsons anförande på det viset att en lösning som innebär att man ifortsättningen skall döma till fängelse i nästan allade fall där man dömer till psykiatrisk vård ochatt man inom ramen för kriminalvårdsanstalternaskulle ha resurser för eventuell behandling avpsykiskt störda lagöverträdare. Det var det jagpolemiserade mot.Vi socialdemokrater kan naturligtvis inte tänka ossen sådan lösning, och vi kan inte heller tänka ossden lösning som förespråkas i den moderatareservationen och motionen.Anf. 46 ():Herr talman! Det är mest praktiskt -- om inte annatså tidsmässigt -- att man inte uttolkar mer än vadsom har blivit sagt. Vice ordförande sålunda mig. Det är den moderatapolitiken och dess förslag jag här har företrätt ochdärmed också den aktade socialberedningensförslag.Anf. 47 ():Herr talman! Jag konstaterar nu att GötheKnutson tar tillbaka vad han sade i sitt anförandefrån talarstolen och att han numera står bakominnehållet i den moderata reservationen och denmoderata motionen.Anf. 48 ():Herr talman! Det är inte lätt att ta tillbaka någotman inte har sagt. är faktiskt ute på enganska vansklig väg. Jag vill dock inte tro att detfinns något behov av speciell vård.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande socialutskottetsbetänkanden /91:SoU16 och SoU13 samtjustitieutskottets betänkande 1990/91:JuU34.Socialutskottets betänkande SoU16Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU13Mom. 4 (lag om skydd för dementa)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot126 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 6 (omgivningsskyddet)Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot131 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 13 (begränsade vårdtider)Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot20 för reservation 5 av . 14 (konvertering)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot34 för reservation 6 av och . 17 (behandlingen av patienten)Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot20 för reservation 7 av . 27 (domstolsorganisationen)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot37 för reservation 11 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 28 (psykiatrisk kompetens)Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot91 för reservation 12 av m.fl.Mom. 47--49 (huvudmannaansvaret förrättpsykiatriska undersökningar m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot148 för reservation 17 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 54 och 55 (avveckling av rättpsykiatriskakliniker och stationer)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 19 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU34Mom. 1 (avslag på propositionen bilaga 2 m.m.)Först biträddes reservation 1 av . med 60 röster mot 40 för reservation 2 avBritta Bjelle och . 208 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 213röster mot 58 för reservation 1 av . 38 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (vård i specialsjukhus m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 39för reservation 3 av och . 5 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, lagutskottets betänkandenLU35, LU33 och LU36, beslöt kammaren påförslag av talmannen att de fick företas tillavgörande i ett sammanhang sedan debatten i dessaärenden avslutats.8 § Sjöfylleri m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1990/91:LU35 Sjöfylleri m.m. (prop. 1990/91:128).Anf. 49 ():Herr talman! Onykterhetsbrott till sjöss regleras isjölagen. Regeringen föreslår nu att brotten skalldelas in i två grader, sjöfylleri och grovt sjöfylleri.Ingen har haft invändningar mot den delen iregeringens förslag.I ett stort antal motioner krävs däremot attpromillegränser skall införas även till sjöss i likhetmed vad som gäller för trafiken på våra gator ochvägar.I propositionen läggs inte fram något förslag ominförande av promillegränser för sjöfarten.Departementschefen gör bedömningen att det intenu finns ett tillräckligt beredningsunderlag för ettsådant förslag. Hon anser det angelägetatt frågan blir föremål för förnyadeöverväganden och att en utredning därför bör få iuppdrag att behandla frågan. Utrednignensuppdrag bör omfatta även frågor om behovet avkompetenskrav eller behörighetsvillkor för vissatyper av sjötrafik liksom vissa andra frågor som kanha samband med, eller vara av betydelse för, fråganom promilleregler.Detta är enligt oss moderater en riktig bedömning.Förhållandena till sjöss är så annorlunda att storasvårigheter att överföra trafikbrottslagensbestämmelser om promilleregler föreligger. Jagskall peka på några sådana problem.Sjölagens bestämmelser har betydligt meravidsträckt tillämpningsområde äntrafikbrottslagen. Enligt sjölagen tillämpas dennapå alla ombord som har en väsentlig betydelse försäkerheten till sjöss. Helt uppenbart råkar man härut för gränsdragningsproblem. Vem skall fällas ochvem skall frias av dem som är ombord på båten? Enannan fråga av betydelse är: Skall alla typer avbåtar falla under promillereglerna -- roddbåtar,ekor, kanoter, brädor osv? Var skall avgränsningengöras?Hur skall övervakning och kontroll avefterlevnaden gå till? har tiotusentalsvattendrag, sjöar, älvar, åar och tjärnar där detförekommer omfattande båttrafik. Vem skallkontrollera att lagen efterlevs? Hur blirsamordningen med andra länder som vi delarhavsvattnen med -- , , osv?Frågorna och problemen är många.Regler vilkas efterlevnad man inte kan kontrollerainnebär alltid risk för att medborgarnas respekt istörsta allmänhet urholkas för de lagar som vi här iriksdagen stiftar.En starkt utökad kontroll av promilleregler till sjössskulle förmodligen medföra att de begränsaderesurser som finns används på ett för sjösäkerhetenineffektivt sätt. Man skulle jaga bagatellartadeförseelser som angelägnabevaktningsuppgifter eftersattes.Vi moderater är därför tveksamma till om det gåreller ens är lämpligt att införa promilleregler tillsjöss. Den utredning som skall studera frågannärmare bör därför bedrivas förutsättningslöst ochinte bindas av direktivet att inriktningen påutredningsarbetet absolut skall varapromillereglering. I reservation 2 framför vi dessasynpunkter, och jag yrkar bifall till dennareservation.Herr talman! I ett särskilt yttrande pekar vimoderata ledamöter i lagutskottet på de oönskadeeffekter som ändringarna i trafikbrottslagen fåttsedan den ändrades 1989. Domstolarna frångår i stor utsträckning att döma till fängelse förrattfylleri som normalstraff, detta till följd avuttalanden från justitieutskottet när fråganbehandlades.Vi moderater reserverade oss mot dennauppmjukning av straffpåföljden när den infördes.Därefter har vi försökt återinföra tidigare ordning.Vi ledamöter i lagutskottet har funnit anledning attpeka på detta, eftersom här görs en jämförelsemellan trafikförseelser till lands resp. till sjöss.Däremot kan vi inte instämma i ochmiljöpartiets krav på att införa strängare regler tillsjöss än till lands. Enhetlighet och harmonisering irättsordningen har ett mycket stort värde.Dessutom anser vi att den bedömning som centernoch har gjort i sak är fel. Det har viframfört i ett särskilt yttrande fogat vid utskottetsbetänkandet.Anf. 50 ():Herr talman! Äldre man dog när hans båtrammades. Det var vid 22-tiden på lördagskvällensom olyckan inträffade. Ett vittne berättade förpolisen att mannen färdades i sin båt i mycket lågfart efter . En större båt kom körandeefter i samma riktning. Det var fortfarande ljust utemen uppenbarligen såg inte föraren eller hanspassagerare den mindre båten framför sig. Förarenmisstänks att ha varit onykter. I en annantidningsnotis refereras en olycka vid sjön om där en sjuttonårig pojkedrunknade i samband med en båtfärd.I pressen fanns dessa notiser och det ären tydlig illustration av verkligheten bakom detbetänkande som vi nu skall behandla --sjöfyllerilagen.De refererade händelserna bekräftar vadfolkpartiet liberalerna länge hårt och medvetetarbetat för nämligen att alkohol och trafik inte hörihop vare sig till sjöss eller till lands. På intet sättkan vi tillåta att alkoholen får skörda oskyldigaoffer på grund av att bilförare eller båtförare äronyktra. Den ökade trafiken med småbåtar medstarka motorer är också ett tilltagande problem.Enligt tillgänglig statistik syns antalet olyckor meddödlig utgång i fritidsbåtar i och för sig inte ha ökat.Men vad som är allvarligt är att andelen omkomna,som varit så alkoholpåverkade att de enligtvägtrafikens normer skulle kunna dömas till minstrattonykterhet, har ökat. Det visar än en gång attalkohol och båtar innebär en stor risk.Förra året omkom 73 personer i samband medfritidsbåtolyckor. Av dessa var berusade.Liksom tidigare år inträffade de flesta dödsfallenmed en öppen båt med motor och på mindre sjöareller i s.k. skyddade vatten. I de flesta fallen har deomkomna ramlat överbord. I fem sex fall varsnabbgående båtar inblandade.Här behövs både fasta regler och en intensivupplysning och information till framför alltungdomar, men även män är enriskgrupp. Jag återkommer i mitt inlägg till denproblematiken.Hela samhället måste därför ställa upp för attinskärpa insikten om att alkohol och trafik inte kantolereras. Det behövs en nationell samling för attföra ut det budskapet, tycker jag.Under de senaste åren har frågan om en skärpningav villkoren om onykterhet till sjöss varit föremålför överväganden och förslag i lagutskottet. Frånfolkpartiet liberalernas sida har vi medverkat till attflytta fram positionerna för en strängare syn påproblemet med alkohol och trafik. Vi har medskärpa framhållit att nuvarande ordning inte kantolereras. Åtskilliga motioner från engageradefolkpartister har passerat lagutskottet. Bl.a. harElver väckt flera motioner i frågan.När lagutskottet behandlade enflerpartimotion med som förstanamn enades utskottet om ett tillkännagivande tillregeringen vars innebörd var att regeringen skullekomma med förslag om ändring av sjölagen.Därefter har frågan varit aktuell i utskottet vid ettpar tillfällen, där vi ytterligare markerat vårtställningstagande. Våra reservationer har utmynnati krav, där vi begärt att , i samband medden av regeringen påbörjade översynen av fråganom sjöonykterheten, krävt ändradestraffbestämmelser i sjölagen och dessutom attregeringen borde överväga spörsmålet ompromilleregler.Folkpartiet liberalerna ansåg då liksom nu attsjölagens bestämmelser borde anpassas tilltrafikbrottslagens regler, och att utgångspunktenför reglerna bör vara en principiell nollgräns.Jag vill även framhålla att självklart måste man viden sådan anpassning till trafikbrottslagensstraffbestämmelser ta hänsyn till att sjölagensbestämmelser har ett betydligt mer vidsträckttillämpningsområde än trafikbrottslagens.Straffbestämmelsen i sjölagen gäller sålunda inteendast den som framför fartyget, utan även andrapersoner som utför viktiga uppgifter ombord. Härhandlar det då såväl om stora fartyg, färjor medstor besättning, som den lilla båtens ensamförare.Herr talman! När nu regeringen långt om längelägger fram en proposition så är det ett förslag somvi från liberalernas sida länge efterlyst.Några promilleregler för sjötrafiken föreslås dockinte i det nu framlagda förslaget. Men straffansvarkommer dock att krävas av den onyktre föraren omhan eller hon varit så påvekad att det kan antas atthan inte på ett betryggande sätt kunnat utföra deuppgifter som ålegat honom.Sjölagens onykterhetsbrott delas in i två grader,som varit inne på här tidigare,sjöfylleri och grovt sjöfylleri. Om brottet skallbetraktas som grovt -- och då utdömsfängelsestraff -- beror på vilken uppgiftgärningsmannen haft att fullgöra.Folkpartiet liberalerna stöder detta förslag, sominnebär en skärpning av gällande ordning som vilänge efterfrågat. kan vi konstatera attdet också saknas beslutsunderlag för att införapromilleregler. Vi avvaktar därför denkompletterande utredning som skall arbeta medfrågan.Från vår sida har vi däremot kunnat påverkautskottets skrivning och fått gehör för folkpartietliberalernas krav om att det fortsattautredningsarbetets inriktning skall leda tillinförande av en promilleregel. Det är folkpartistenSören som i en enskild motion tagit uppfrågan om inriktningen av detta arbete. Jag kancitera utskottets skrivning ordagrant förkammarens ledamöter: ''att utskottet utgår ifrån attdirektiven för utredning på området kommer attutformas så att arbetet inriktas på frågan om enpromillegräns. ''Den reservation som undertecknatsyns inte vara grundad på realistiskaställningstaganden. Jag skulle vilja säga till vårgode vän , att reservationen tycksmera vara ett uttryck för populism. vet --och det framgår tydligt av remissvaren pådepartementspromemorian -- att det finns en radgränsdragningsproblem, vad gäller olika typer avbåtar och även beträffande vilka personer på en båtsom skall anses vara ansvariga för båtensframförande. Det vore olyckligt och omotiverat atti dag införa promilleregler utan att ha klargjortdetta. Det är en sådan lagstiftning som vigemensamt från både och sidai vanliga fall brukar kritisera.Regeringen har föreslagit en utredning --, liksom majoriteten i utskottet, ställerupp på detta. Vi har för vår del mycket nogabeaktat problemställningen och har därförpåverkat, som jag sade tidigare skrivningen iutskottet -- vilket resulterat i en klar skärpning iförhållande till propositionen -- som beställer eninriktning mot promilleregler, enligt gängseprincip: först utredning, sedan beslut. Det är entingens ordning som vi i utskottet i vanliga fallbrukar förorda.Men på en punkt har liberalernareserverat sig och det gäller informationen kringden nya lagstiftningen. Vi anser att utskottet intesärskilt starkt framhållit behovet av särskildainformationsinsatser.Den nya lagen om sjöfylleri skall träda i kraft den 1juli 1991. Den innebär -- trots att promillereglerinte nu införs -- en klar skärpning av gällanderegler. Skärpt straffansvar kommer att krävas avden onyktre föraren, och den grundläggande synenför trafiknykterhetsbrott både till sjöss och till landsblir enhetlig och ställer samma principiella krav pånykterhet. Vi anser sålunda att målet bör vara attuppnå en harmoniserad trafiknykterhetsregleringför väg- och sjötrafik.Det finns all anledning att ta fasta på kraven omkraftiga informationsinsatser nu inför deninnevarande vår- och sommarsäsongen samtsemestrarna.En viktig målgrupp är som jag tidigare framhöll,män som fritidsfiskar från båt och somvisat sig vara en riskgrupp. Man är onykter, står ibåten och drullar överbord.Utskottet instämmer i och för sig i att det behövs eninformationskampanj, men utgår ifrån attregeringen kommer att föranstalta om detta. Frånfolkpartiet liberalernas sida kräver vi etttillkännagivande till regeringen. Vi litar inte påregeringen att insatserna blir så omfattande somläget kräver.De här förändringarna i sjölagen ställer stora kravpå snabba informationsinsatser.