prot · GF0928 · 1991-11-20 00:00:00 — Menjag tror, , att vi nog har passeratdet stadiet i miljödebatten i då man från deolika partierna till varje pris måste hitta en sortsegen profileringsmöjlighet när vi egentligen äröverens om färdriktningen. Jag skulle faktiskt viljauppmana att försöka att inte ivarje fråga framöver hitta egna vägar bara för attmäla ut partiet utan att i stället ta fasta på det somvi är överens om, vilket är det mesta i fråga om enmiljöriktig väg.Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 76 ():Herr talman! Jag tillåter mig faktiskt att tycka attdet är både förmätet och oförskämt av DanEricsson i att påstå att vi frånvänsterpartiets sida skulle vilja använda dennaoerhört viktiga miljöfråga för att profilera oss. Mendet är väl så, , att efter sig själv dömerman andra.Våra argument för att i denna situation vilja avslåpropositionen är mycket enkla och myckethållbara. Propositionen bygger på grundläggandeantaganden som är giltiga. Den byggerpå en situation som vi hade,nämligen att mängderna miljöfarligt avfall stadigtväxte. Jag tror att vi alla minns med vilkendesperation man runt om i vårt land letade efter enkommun, som var villig att åta sig att bygga ett s.k.SAKAB nr 2, utan att hitta en sådan kommun. Ensådan anläggning är i sig inte utan problem, somkanske i tror. Den ger isig upphov till utsläpp som är skadliga för miljönoch som skapar stor oro och ångest hos demänniskor som kommer att leva i närheten avanläggningen. Det bör därför vara ansvarsfullapolitikers grundläggande inställning att man bara iyttersta nödfall skall bygga en sådan anläggning.När själva grunden för förslaget om samarbete harryckts undan, när det visar sig att mängdernamiljöfarligt avfall inte längre ökar, varför skall mandå gå vidare med ett projekt som har tappat sinaktualitet? Varför kan man då inte vänta litet ochse efter vad det beror på att mängderna minskar?Vi i vill inte tillsätta en ny utredning.Det finns en redan. Den skall vara färdig , om en månad. Det är väl inte så märkligtatt man vill invänta resultatet av den utredningen?Det är märkligare att tillsätta en utredning somlägger ned arbete och möda och sedan fatta beslututan att bry sig om vad utredningen har kommitfram till.Herr talman! Jag tycker att harsakliga och bra argument för vår hållning i frågan.Det tycker jag däremot inte att utskottsmajoritetenhar. Jag vidhåller min uppfattning att det är slöhetoch brist på engagemang i denna viktiga fråga somgör att den nya regeringen inte har återkallatpropositionen eller tagit sig tiden ochansträngningen att tänka efter först innan man gårvidare med förslaget.Om det visar sig, när man har sett över frågan ochfattat politiska beslut, att det behövs ett bolag ochett fortsatt samarbete, har vi i ingetemot detta. Vi tycker att sådana beslut skall varaväl underbyggda och grundas på fakta, inte påuppenbarligen förlegade fakta eller brist påkunskaper.Anf. 77 i (kds):Herr talman! hävdar att jag varoförskämd och förmäten. Det var inte min mening.Jag ville peka på att egentligen intehar någon annan uppfattning än det som framgåttav propositionen och utskottsbetänkandet. Dethandlar här inte bara om en utskottsmajoritet, utandet är hela utskottet som står bakom betänkandet.Givetvis är det som säger, att frågan ärinte utan problem på något sätt. Det vet vi sedantidigare. Men det handlar om att hantera enverklighet där vi har detta miljöfarliga avfall. Dåkan vi inte sitta och vänta på att avfallet samlas påhög på diverse ställen. Vi har att hantera dennaverklighet hur besvärlig den än är. Då gäller det attha en långsiktighet och planering för att klaraproblemen. Detta är ändå ett steg i rätt riktning.Något beslut har inte fattats om att något skallbyggas. Förutsättningarna skall analyseras om hurvi fortsättningsvis skall hantera detta miljöfarligaavfall.Anf. 78 ():Herr talman! talar om och påståratt orsaken till att den nuvarande regeringen intedragit tillbaka propositionen skulle vara slöhet ochoengagemang när det gäller miljöfrågor. Det är etthäpnandsväckande påstående!Det är alldeles uppenbart att resultatet av denutredning som arbetar med stor sannolikhet intekommer att förändra synen med hänsyn till detbeslut vi fattar. Vi tycker att det är beklagligtatt inte vill vara med på dettaenhälliga betänkande. Vi menar att avfallet skalltas omhand på ett så bra sätt som möjligt, och detär viktigt med uppslutning kring bolaget såväl frånägarens sida som från den som bolaget betjänar. Viser framför oss en situation där både kommunernaoch industrin bör samverka och ha del i ägandet avbolaget. Hanteringen av miljöfarligt avfall skallfungera på ett för alla berörda parter godtagbartsätt. Vi skall därmed också stimulera ny teknik, nyalösningar och bredda intresset och ansvaret fördessa viktiga frågor. Det tyder faktiskt inte på bristpå miljöengagemang. Tvärtom, tar vi detta påmycket stort allvar.Anf. 79 ():Herr talman! Jag förstår att gärnahade sett att ett enhälligt utskott hade stått bakombetänkandet. Det är naturligtvis obekvämt att haföreträdare för partier i utskottet som inte så enkeltsluter upp kring denna linje utan hävdar egna ochandra uppfattningar. Jag tror att den nyaregeringen får lov att vänja sig vid att miljö . . .,vänsterpartiet gör . Vi ser det som en viktiguppgift för oss att värna miljöintresset i riksdagen.Det är bra att vi alla är överens om dengrundläggande principen att mängden miljöfarligtavfall skall minimeras. Men vi tar oss friheten attifrågasätta om det rätta sättet att åstadkomma dettaär att planera för nya anläggningar. Vi tyckeråtminstone att ett beslut i frågan borde haunderbyggts bättre.Jag tycker inte att i skalllägga ned så mycket möda på att för kammarentolka vad jag egentligen tycker och vad han och jagär överens om. Jag kan förklara för kammarenmina och ståndpunkter, och DanEriksson borde lämpligen ägna sig åt att förklarasina och kds ståndpunkter.Anf. 80 ():Herr talman! Jag beklagar att vi inte har kunnat blienhälliga. Vi är givetvis beredda på att det kan bliopposition i kammaren. Men jag beklagar mestangreppet på den nya regeringen och dessmiljöpolitik. Jag vill än en gång fastslå att samtligafyra partier i regeringskonstellationen har ettengagemang när det gäller miljöfrågor. Regeringenkommer, som det står i betänkandet, att följautvecklingen och vidta de åtgärder som är befogademed hänsyn till den utveckling som kommer.Anf. 81 i (kds):Herr talman! Jag kan lugna medatt jag givetvis i första hand kommer att plädera förkristdemokraternas ståndpunkter i demiljöpolitiska ställningstagandena. Men jag måsteändå få ha friheten att uttrycka att närvänsterpartiet och utskottet i det här fallet harungefär samma uppfattning och ändåtill varje pris måste mäla sig ur, så tycker jag inte attdetta är rimligt, och det skapar inte förtroende förmiljöpolitiken.Det kanske var en freudiansk felsägning frånAnnika sida, men hon verkar också viljatala å vägnar i den här frågan. AnnikaÅhnberg skall kanske själv hålla reda på vilket partihon företräder.Anf. 82 ():Herr talman! Det är självklart att jag också villföreträda miljöintressen. Jag kan inte se att det ärdet minsta märkligt med det. Jag beklagar attmiljöpartiet inte längre finns i denna församling.Ja, vi är överens om den grundläggande principen --åtminstone verkar det så i ord -- att mängdernamiljöfarligt avfall skall minskas. När jag ser dekonkreta förslag som utskottsmajoriteten kommermed, ifrågasätter jag om vi i praktisk handling äröverens.Vi bedömer inte den nya regeringens miljöpolitik,, utifrån några förutfattademeningar eller utifrån något ställningstaganderedan på förhand att den kommer att vara dålig förmiljön.Vi kommer, som i detta fall, att bedöma varjeförslag utifrån vad det sakligt innehåller, och pågrundval av det kommer vi att fatta våra beslut. Detär precis vad vi har gjort med denna proposition. Vihar kommit till slutsatsen att det i det här skedetvore bättre att vänta med att ingå detta avtal och istället se över förutsättningarna än en gång.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 37 §. )33 § Direktverkande el för uppvärmning ibyggnader m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1991/92:BoU1 Direktverkande el för uppvärmningi byggnader m.m.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )34 § Plan- och bygglagenFöredrogsbostadsutskottets betänkande1991/92:BoU2 Plan- och bygglagen.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )35 § Egenskapskrav på byggnader m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1991/92:BoU3 Egenskapskrav på byggnader m.m.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevaranmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )36 § Rikets administrativa indelning m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1991/92:BoU4 Rikets administrativa indelningm.m.Anf. 83 ():Herr talman! Jag vet att jag begår ett etikettsbrott,och konvenansen kräver att jag skall sitta tyst. Menjag tänkte ändå göra ett försök att bryta mönstret.Betänkandet från bostadsutskottet tar upp viktigafrågor om regionala indelning. Utskottetväljer att avstyrka alla motioner och hänvisa tillpågående utredningar. Det är kanske så man skallgöra.Jag tror att frågorna om framtida regionalaorganisation kommer att bli en av 1990-taletsabsolut viktigaste frågor -- både med tanke påbehoven av ökad demokrati, större effektivitet ibeslutsfattandet och regionernas betydelse i det nyaEuropa. De utredningar som pågår i frågorna ärenligt min mening inte tillräckligt långtgående. Merradikala grepp måste tas. kan rimligen intelängre bestå av 24 olika regioner. Vi behöver störreoch slagkraftigare regioner med direkt valdaregionparlament i någon form.I är vi på gång med ett gemensamt , ettmer sammanhållet och samlat landskap. Vi får sehur långt vi kan komma och hur fort det kan gå.Liknande tankegångar finns på andra håll i vårtland. Det behandlas också i några av dessamotioner.Herr talman! Min förhoppning är att ochregeringen nu är beredda att visa större framsynhetoch djärvhet när det gäller förnyelse av detregionala självstyret i vårt land än den gamlaregeringen. Vi får inte återigen hamna i ett tröstlöstutredande år efter år.Avslutningsvis kan konstateras, vilket också görs ibetänkandet, att har haft en praktiskt tagetoförändrad länsindelning . Det är på tidenatt vi i denna församling nu intresserar oss mer fördessa frågor och vågar ta i dem. Dessutom måstedebatten föras ut i landet. är tid att handla, herrtalman. Undervisad om hur man agerar i en sådanhär situation, har jag inget annat yrkande än bifalltill utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 37 §. )37 § Godkännande av betänkande1991/92:BoU5 Godkännande avEsbokonventionen ommiljökonsekvensbeskrivningar i ettgränsöverskridande sammanhang (prop.1991/92:5).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.Företogs till avgörande skatteutskottetsbetänkanden /92:SkU1 och SkU3,finansutskottets betänkanden /92:FiU1, FiU2,FiU3 och FiU4, lagutskottets betänkanden1991/92:LU1, LU2, LU3 och LU4,försvarsutskottets betänkanden /92:FöU1,FöU2, FöU3 och FöU4, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /92:SfU1 och SfU2,socialutskottets betänkanden /92:SoU1 ochSoU2, trafikutskottets betänkande 1991/92:TU1,jordbruksutskottets betänkande 1991/92:JoU3samt bostadsutskottets betänkanden1991/92:BoU1, BoU2, BoU3, BoU4 och betänkande SkU1Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU3HemställanUtskottets hemställan bifölls med 168 röster mot133 för hemställan i reservationen av . och meningsyttringen av imotsvarande del.MotiveringUtskottets motivering godkändes med 272 röstermot 15 för ett under överläggningen framställtyrkande i enlighet med meningsyttring av LarsBäckström i motsvarande del. 2 ledamöter avstodfrån att rösta.Finansutskottets betänkande FiU1Utskottets hemställan -- som ställdes motreservationen av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Finansutskottets betänkande FiU2Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU3Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU4Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU1Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU2Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU3Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU4Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU1Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU2Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU3Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU4Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets SfU1Mom. 1 (överensstämmelse mellan förmåner ochavgifter)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 168 röster mot131 för utskottets hemställan med godkännande avden i reservationen av m.fl. anfördamotiveringen. 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU2Mom. 1 (etableringsbegränsningen m.m.)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 172 röster mot126 för utskottets hemställan med godkännande avden i reservation 1 av m.fl. anfördamotiveringen.Mom. 2 (tandvårdstaxan)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering -- som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av den i reservation 2av m.fl. anförda motiveringen -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU1Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU2Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU1Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU3Mom. 1 (riktlinjer för det fortsatta samarbetet)Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot15 för ett under överläggningen framställt yrkandei enlighet med meningsyttring av . 2Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU1Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU2Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU3Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU4Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU5Utskottets hemställan bifölls.38 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:40 Vissasocialförsäkringsfrågor, m.m.1991/92:Sf10 av m.fl. (m,fp,c,kds)1991/92:Sf11 av ()1991/92:Sf12 av m.fl. (s)1991/92:Sf13 av m.fl. (s)1991/92:Sf14 av m.fl. (v)1991/92:Sf15 av ()med anledning av skriv. 1991/92:42 Redogörelse försvenska företags verksamhet i Sydafrika1991/92:U7 av m.fl. (nyd)med anledning av prop. 1991/92:47 Ändradinstansordning enligt bilavgaslagen (1986:1386)1991/92:Jo16 av m.fl. (m,fp,c,kds)1991/92:Jo17 av (nyd)med anledning av prop. 1991/92:52 inom polisen1991/92:Ju6 av m.fl.(fp,m,kds)1991/92:Ju7 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1991/92:56Bostadsbyggandets finansiering , m.m.1991/92:Bo2 av m.fl. (s)1991/92:Bo3 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:57 Ändring i lagen(1991:742) om byggnadsgaranti, m.m.1991/92:Bo4 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1991/92:65 Valfrihet ibarnomsorgen1991/92:So7 av m.fl. (s)1991/92:So8 av ()1991/92:So9 av (nyd)1991/92:So10 av m.fl. (s)1991/92:So11 av m.fl. (m)1991/92:So12 av m.fl. (v)1991/92:So13 av ()1991/92:So14 av ()39 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 18 november1991/92:48 av () tillkommunikationsministern om finansieringen avArlandabanan m.m.:Till statsrådet angående den privatasektorns medverkan i och andrainfrastrukturinvesteringar.Sverige står inför stora utmaningar när det gäller attsnabbt upprusta, modernisera och bygga utinfrastrukturen. Tillgången till bra vägar, enkonkurrenskraftig järnväg och ett väl utbyggtflygnät är en förutsättning för att vi skall kunnakompensera vårt geografiska läge i förhållande tillvåra viktigaste konkurrensländer.Såväl i den förra regerings tillväxtproposition somi regeringsförklaringen av framhållsbetydelsen av en sådan utbyggnad avinfrastrukturen för den övergripande tillväxten.För att åstadkomma denna kraftsamling, varsomfattning uppskattats till ca 100 miljarder under1990-talet, krävs att både statliga och privataresurser mobiliseras. Regeringen har redan anvisatatt, förutom ordinarie anslag, använda de medelsom staten erhåller vid privatisering av statligaföretag för infrastruktursatsningar.Men även den privata sektorn måste om möjligtgöras delaktig i infrastrukturuppbyggnaden. Dettahar flera fördelar. Om den privata sektorn kaninvolveras i sådana projekt, som både ärsamhällsekonomiskt och företagsekonomisktmotiverade, kan det rent statliga kapitaletanvändas till sådana projekt som inte ärföretagsekonomiskt lönsamma, eller har en mycketlång pay-off-tid.För det andra är det en nationell uppgift att skapainvesteringsmöjligheter inom landet. Under ettflertal år har svenskt investeringskapital lämnatSverige och utländska företag har endast ibegränsad utsträckning investerat i Sverige.Arlandabanan, som ställts som villkor föruppförandet av en tredje landningsbana påArlanda, är troligen det projekt som har de bästaföretagsekonomiska förutsättningarna.Flera privata intressenter har visat intresse av atterbjuda en helhetslösning, inkl. huvudsakligfinansiering, avseende . Vidare finnsett intresse att tillsammans med regeringen ochbanverket diskutera hur ett sådant privat förslagkan anknytas till övergripande ambitioner omavreglering och konkurrens, och hur en privatmonopolsituation undviks. Det senare uppges inteutgöra något problem.Någon reell förhandling med utgångspunkt från deprivata konsortiernas förslag genomfördes icke avden tidigare regeringen, som i stället förordade enhelt statlig lösning; finansierad av anslag, upplåningi Riksgälden alternativt upplåning medstatsgaranti. Genom ett regeringsbeslut ombildandet av ett gemensamägt bolag mellanbanverket och luftfartsverket, som dock ännu ickeöverlämnats till , ville den förraregeringen besegla sitt beslut.Ett regeringsbeslut innebärande att 200 milj.kr.anvisas för inledande arbete med det s.k. fyrspårethar möjliggjort för att starta sådanaarbeten, men detta innebär inte att en senare privatlösning omöjliggjorts.Med hänsyn till den syn på den privata sektorn ochdess medverkan i infrastrukturinvesteringar somredovisats av regeringen, torde en omprövning avden förra regeringens förslag avseendeArlandabanan vara naturlig.Med anledning av ovanstående skulle jag vilja riktaföljande frågor till statsrådet . På vilket sätt avser statsrådet verka för att denprivata sektorn kan delta och dela affärsrisken vidde infrastrukturprojekt där sådant intresse visats?2. Avser statsrådet initiera förhandlingar med deprivata konsortierna avseende ?40 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 19 november1991/92:162 av () tilljustitieministern om förbud mot deltagande irasistiska organisationer:Invandrarminister har i eninterpellationsdebatt uttalat att''det vore en elegant lösning att inte förbjudarasistiska organisationer som sådana utan justpersonerna som deltar i verksamheten''.Är det justitieministerns uppfattning ochregeringens samlade bedömning att en framkomligväg för att bekämpa en tilltagandefrämlingsfientlighet skulle vara att föreslåriksdagen anta en lag som förbjuder deltagande ioch stöd till rasistiska organisationer?1991/92:163 av () tillsocialministern om s.k. surrogatmödraskap:Har regeringen för avsikt att ändra lagstiftningen såatt s.k. surrogatmödrarskap blir juridisktaccepterat?1991/92:164 av () tillarbetsmarknadsministern om sysselsättningeninom byggsektorn:I frågestunden förklaraderegeringens främsta företrädare att alla åtgärder pådet ekonomiska området som regeringen föreslagitriksdagen för beslut är ägnade att gynnafördelningspolitiken genom att öka tillväxten ochdärmed sysselsättningen.Inom byggbranschen har såvälbranschorganisationer som avtalsparterna förklaratatt den osäkerhet som uppstått om lånevillkoren förframtiden, den fördyring som därav kan beräknasoch därtill det sänkta investeringsbidraget förbostadsbyggandet från till somregeringen föreslagit kommer att innebära stoppför igångsättandet av nya byggprojekt medåtföljande utslagning av såväl företag som anställdafrån byggbranschen.Delar arbetsmarknadsministern sinaregeringskollegors uppfattning att åtgärderna somregeringen föreslår vad avser byggandet kommeratt öka tillväxten och sysselsättningen?41 § Kammaren åtskildes kl. 14.28.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 12§ anf. 27 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 18 § anf. 57(delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.