prot · GF0918 · 1991-11-05 00:00:00 — Jag tycker att jämförelsen medbilregistret på flera sätt är ganska halsbrytande.Farkoster till sjöss och farkoster på våra vägarinnebär så fundamentalt olika problem ursäkerhetssynpunkt. Nej, den här lagen kommernog att avskaffas, men det kommer att ske iordnade former. Det kommer att ske skyndsamtmen på ett korrekt sätt, och det kommernaturligtvis att bli en remissomgång i någon meninginnan detta sker.Anf. 211 ():Fru talman! Jag beklagar i så fall att båtregistretkommer att avskaffas. Visst finns det skillnadermellan biltrafik och båttrafik -- det är vi alla på detklara med. Men det som är gemensamt är attregistret är till för att garantera säkerheten för allabåde till sjöss och till lands. Därför tycker jag attdet vore angeläget att ha motsvarande regler tillsjöss som till lands, just för att värna omsjösäkerheten.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1991/92:78 om ökat antalbehöriga lärare i NorrbottenAnf. 212 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migom jag är beredd att verka för att öka antaletutbildade lärare för alla årskurser i Norrbotten.Jag vill allmänt säga att jag naturligtvis ser frågornaom lärarutbildningen och om att hela landet fårvälutbildade lärare som synnerligen angelägnafrågor. När det gäller frågaom den framtida lärarutbildningensdimensionering och lokalisering vill jag inteföregripa den kommande budgetpropositionengenom att nu göra några uttalanden ellerutfästelser.Anf. 213 ():Fru talman! Jag får tacka utbildningsministern försvaret på min fråga, även om jag naturligtvis inte ärspeciellt nöjd med svaret. Jag tycker att det är braatt utbildningsministern säger att frågorna omlärarutbildningen och om att vi skall havälutbildade lärare i hela landet är angelägna. Menjag hade hoppats att utbildningsministern hade haftnågra tankegångar om vikten av att vi i hela landethar behöriga lärare. Det här är inte bara enutbildningspolitisk fråga, utan det är också en frågaom att stärka alla regioner i landet. Det är enregionalpolitisk fråga.Regeringen säger i regeringsförklaringen att helalandet skall leva. Vi har hört ministrar tidigare ståhär och betona regeringens utfästelser om att helalandet skall leva. Jag hoppas att ävenutbildningsministern skall arbeta för detta, därföratt alla delar av bör ta ansvar fördet som står i regeringsförklaringen.Som jag ser det är utbildningen en mycket viktig deli strukturomvandlingen i . Jag ser helautbildningskedjan som mycket viktig, alla länkar iutbildningskedjan i måste vara likastarka, ingen länk får brista. Som vi har det i daghar vi i vissa inlandskommuner ett stort antalobehöriga lärare. Det är inte bra. Detta gällerspeciellt på högstadiet. har vi väldigtmånga vuxna intresserade som vill bli lärare. Vi vetockså att närheten till lärarutbildningen ochmöjligheten att gå på distansutbildning skullekunna ge oss många utbildade lärare i länet.Jag skulle vilja fråga utbildningsministern om hantycker att det är viktigt att vi i hela landet, även iNorrbottens inland, kan minska antalet obehörigalärare.Anf. 214 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är klart att jag tycker att det ärviktigt, inte bara att ha lärare, utan också att ha bralärare. Jag tillhör dem som t.o.m. är beredda att gåså långt som att säga att det inte finns någotinstrument för statens påverkan av skolan som är såbetydelsefullt som att förse skolan med lärare avhög kvalitet. Det är statens främsta garant för attskolan skall bli sådan som vi bl.a. i denna kammareförväntar oss att den skall vara.Som kammaren vet förbereder regeringen en nylärarutbildning att introduceras parallellt med dengamla för högstadiets lärare, eller för grundskolanss.k. I anslutning till att dennautbildning introduceras finns det anledning attåterkomma till hela frågan om dimensioneringen avlärarutbildningen, inte bara för just dennalärarkategori. Får jag därtill emellertid lägga attlika viktigt som det är att se till att vi utbildar mångaoch bra lärare är det att se till att de lärare somfaktiskt redan finns i skolan känner sådan stimulansoch utmaning i sitt arbete, att de är beredda attfortsätta sitt yrke till gagn för sina elever. överriket som helhet är det på tok för många lärare i dagsom säger att de inte ids fortsätta i skolan därför attde tidigare inte har känt den uppmuntran och denstimulans som ett gott yrkesresultat kräver.Anf. 215 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt bra attutbildningsministern betonar hur viktigt det är attvi har många behöriga lärare. Detta måste ocksågälla inland. Det finns många sätt attse till att det blir så. Ett sätt är att läggalärarutbildningen så nära dessa kommuner sommöjligt. Ett annat sätt är att stimuleradistansutbildning.Jag kan ge ett exempel. gör högskolan i att man lägger ut på distansstudier 30platser i östra . Till dessa 30 platser ärdet 141 sökande. Det är alltså väldigt många somvill bli lärare. Här finns möjligheter. Och jaghoppas verkligen att regeringen beaktar den viljasom finns i kommuner att få enlärarutbildning i närheten och ser till att man fårmånga välutbildade lärare i dessa kommuner. Härkan regeringen hjälpa till genom att se till att detblir en lokalisering av lärarutbildningen, så att denligger så nära kommunerna som möjligt. Då kan viockså ge fortbildning till de lärare som redan finnsi yrket.Anf. 216 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra att regeringen intekommer att lämna någon möda sparad för att tareda på vad som behöver göras för att den svenskaskolan inte bara skall bli bäst i världen utan ocksåha världens bästa lärare.Anf. 217 ():Fru talman! Att vi har många bra lärare är viktigtför hela landet. Jag har fortfarande inte fåttreaktion på det jag säger om närheten tilllärarutbildningen. Det är klart att man kan läggalärarutbildning litet varstans i landet, men när detgäller att rekrytera lärare vet vi att det i Norrbottenfinns väldigt många vuxna som vill bli lärare. Skallvuxna kunna utbilda sig till lärare måste de ha enlärarutbildning i närheten. De måste alltså kunnautbilda sig fastän de har etablerat sig med familj,ekonomiska utfästelser och barn. Man måste alltsåse till att det finns en utbildning i närheten. I Luleåi har vi bara lärarutbildning förårskurserna 1--7, inte för högstadiet.Jag skulle vilja fråga utbildningsministern om hanär införstådd med vikten av att vi får lärarutbildningsom ligger nära dessa kommuner, så att vuxna kanutbilda sig till lärare.Anf. 218 Utbildningsminister ():Fru talman! Får jag som avslutning på denna debattför min del säga att jag är medveten om behovet avatt lokalisera lärarutbildning i rimlig närhet till deframtida lärarkandidaterna. Jag vill sägaatt jag ser ett egenvärde i att hålla sammanlärarutbildningen på någorlunda storautbildningsenheter, varför jag tror mera påutvecklad, decentraliserad utbildning ochdistansundervisning än etablering av helt nyalärarutbildningsanstalter.Anf. 219 ():Fru talman! Vi bedriver distansutbildning avlärare från högskolan i . Mellan ochKiruna är det , så vi har väldigt stora avståndatt arbeta med.Utbildningsutskottet behandlade frågor omlärarutbildning , och då handlade det ocksåom dimensionering och lokalisering. Då sadeutbildningsutskottet att regeringen har möjlighetatt återkomma med förslag om lärarutbildning pånya orter. finns alltså ingen utbildning förlärare för årskurserna 4--9 på högstadiet nord omUmeå. Från till är det . Det äralltså väldigt stora avstånd det handlar om.Jag vill än en gång fråga utbildningsministern omhan är beredd att verka för att vi kan tillämpa dennärhetsprincip som vi vet innebär att vi får flerutbildade lärare, färre obehöriga lärare, bättreutbildning och kan jobba vidare medstrukturomvandlingen i Norrbotten.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga1991/92:82 om ny enstudiemedelsutredningAnf. 220 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkaskäl regeringen har för sin bedömning om behovetav en ny studiemedelsutredning.Det nuvarande studiemedelssystemet har varit ikraft . I vissa väsentligahänseenden har det mött kritik som enligt minmening bör tas på allvar. Jag tänker då bl.a. påfrågor rörande fribeloppsgränser för rätt tillstudiemedel och frågor rörande återbetalningen.Från och kristdemokratiskasamhällspartiet har i olika sammanhang restsförslag om införande av ett studielönesystem. (Dir. 1990:2) har i sittbetänkande (1991:65) Ett samordnatvuxenstudiestöd lämnat förslag om bl.a.samordning av nuvarande vuxenstudiestöd ochutbildningsbidrag. Jag finner det vara av intresse attfå närmare belyst om även studiemedlen kundeinordnas i ett samordnat system. Sammantagetfinner jag således att många skäl talar för attstudiefinansieringssystemet på nytt ses över. I vilkaformer en sådan översyn skall ske är jag för dagenemellertid inte beredd att svara på.Anf. 221 ():Fru talman! Frågan är föranledd av en intervju iDagens Nyheter, där enbart studiemedelssystemetnämndes. Det har ju utretts , ochjag har själv varit med vid några av dem.De regler som vi nu har har gällt ungefär efterde justeringar som gjorde av bl.a.fribeloppen. Intresset för att ta nya studielån harökat trots den negativa debatt som pågår. Antaletansökningar var större . Mensvaret här var något helt annat. Det handlar omstudiefinansieringssystemet. Här nämns helt andraskäl än de som angavs i tidningsintervjun.Finvuxutredningen var ju ett resultat av enriksdagsbeställning. Vi ville ha en bättresamordning, ett bättre studiestöd för vuxna, somskulle få möjlighet att så att säga ta igen litet av detsom ungdomarna får.Jag hade också hoppats att få se ett förslag omstörre samordning, så jag var faktiskt inte negativtill den delen av svaret. Men problemet är attfrågan om just de vuxnas studiefinansieringkommer att skjutas ytterligare omman skall ta in hela det stora perspektivet. En nyutredning förutsätter ju att man har tillgång till enutvärdering av t.ex. återbetalningssystemet, sombara har funnits medåterbetalningar enligt det nya systemet.Min oro gäller alltså de vuxnas studiefinansiering.Jag skulle gärna vilja ha ett löfte avutbildningsministern, att en ny översyn och enbättre samordning inte kommer att innebära attfrågan om de vuxnas studiefinansiering skjuts påframtiden.Anf. 222 Utbildningsminister ():Fru talman! kan vara övertygad omatt denna regering inte avser att dra fötterna eftersig utan arbetar snabbt och effektivt. Vi kommer attlägga fram förslag i exakt den ordning sommotiveras av färdiga förslag som är välunderbyggda.Som framgick av mitt svar finns det ett antal trådar idet studiefinansieringsförslag som jag nu tänker benågra visa män eller kvinnor att titta på. Delshandlar det om en samordning medFinvuxutredningens förslag, dels finns i detstudiefinansieringssystem som först och främstvänder sig till unga studerande på universitet ochhögskolor ett antal enligt min mening underligafelsignaler. Jag skulle vilja ha ettstudiefinansieringssystem där man i litet högre gradän premierar hårt arbete och slit, ettstudiefinansieringssystem som dessutomsäkerställer att man faktiskt inte skall behöva gågenom hela livet skuldsatt till följd av sina studier.Min ambition är att allt det som jag avser be de visemännen eller kvinnorna att titta på skall varafärdigutrett . Därefterankommer det på förslagens karaktär att påvisa hurfort ett förslag kan föreläggas riksdagen.Anf. 223 ():Fru talman! Jag hoppas att vi skall slippa flerafelsignaler från utbildningsministern, som baratalar om studiemedelsystemet och inte om helastudiefinansieringssystemet. Jag vill påminna omatt var helt enig om målet medstudiemedelssystemet. Det skall vara generellt. Detskall vara neutralt i förhållande till olikautbildningar och inte ha för mycket avbehovsprövningar, t.ex. beträffande föräldrarnasekonomi. Det skall stå i samklang med denallmänna fördelningspolitiken.Jag tycker inte att vi skall bära skulden med oss helalivet. Det är inte heller avsikten med det nuvarandesystemet. För att kunna gå vidare måste man ha enutvärdering. Vi har väldigt på oss. Desiffror som har angivits i debatten har varit ganskaosakliga. Jag tycker att man bör ha en grund att ståpå. Skall man tolka detta så att CSNs arbete medstudiemedelsystemet skall upphöra?Anf. 224 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror att det finns godaförutsättningar för att från CSNs rika erfarenheteroch kunskap kunna under den kommande vårenösa till den utredning och översyn som jag hoppasskall vara klar . Enligt vad jag harerfarit finns det inom CSN åtskilliga tankar påförändringar, som skulle kunna skapa enrationellare ordning och rätta till en del av defelsignaler som jag menar att det nuvarandestudiefinansieringssystemet skickar ut.Anf. 225 ():Fru talman! Jag tackar särskilt för attutbildningsministern talar om helastudiefinansieringssystemet och kommer att göra såockså i fortsättningen. De vuxna har sin givna platsi detta sammanhang också för framtiden, eftersomde utgör en eftersatt grupp. Väldigt många vuxnahar inte genomgått nioårig grundskola.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1991/92:83 ommikrofilmningen av affischerAnf. 226 Utbildningsminister ():Fru talman! har i en fråga ställd tillkulturministern efterhört om regeringen är bereddatt medverka till en fortsatt mikrofilmning avKungl. affischsamling.Frågan har överlämnats till mig för besvarande.Kungl. erhöll 375 000kr. för att mikrofilma ca 17 000 politiska affischer,som ur forskningssynpunkt var starkt efterfrågadeoch därför utsatta för hårt slitage.Filmningen, som bl.a. ur metodsynpunkt kanbetraktas som ett pilotprojekt, är nu slutförd. Detankommer på Kungl. att medutgångspunkt i det slutförda projektet övervägahuruvida även övriga affischsamlingareller delar därav bör mikrofilmas. Sådana förslagkan i så fall föras fram i den fördjupadeanslagsframställningen till regeringen hösten 1992inför nästa treårsperiod, som utgörs av budgetåren1993/94--1995/96.Anf. 227 ():Fru talman! Min fråga är föranledd av att jag skullevilja väcka regeringens intresse för denna filmningav affischer, som är väldigt unik. Vi tillämpar enunik teknik, som ger arbete åtarbetshandikappade. Vi kan på detta sätt bevara och viktig kulturskatt.Jag skulle vilja höra om det finns ett intresse hosregeringen för att på detta sätt slå flera flugor i ensmäll genom att utveckla och utnyttja en unikteknik -- stora investeringar har gjorts -- samtidigtsom man kan bevara mycket av historien tilleftervärlden och ge kvalificerade arbetsuppgifter åtvåra arbetshandikappade. Jag är emellertidmedveten om att det är en budgetfråga. Men det ärockså viktigt att vara litet effektiv och försöka lösaflera frågor på en gång.Anf. 228 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vågar i denna fråga inte uttala migom hela regeringens intresse. Men mitt intresse ärväckt. har lyckats fästa minuppmärksamhet på ett område som jag tycker ärfascinerande. Inte minst har jag lärt mig åtskilligtgenom att ta del av en del av det som har filmatsredan tidigare. Det har givit mig en repetitionskursi politiska affischhistoria. Sedan får vi återkomma och se ombudgetmedel kan anslås som jagtidigare nämnde.Anf. 229 ():Fru talman! Jag tackar för intresset. kan användas för att lyfta fram sakersom vi är bra på ute i landet och som kan ha storbetydelse för hela riket i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1991/92:93 om bidrag tillupprustning av friskolors lokalerAnf. 230 (m):Fru talman! har frågat mig om detär regeringens avsikt att också friskolor skall fåsöka stimulansbidrag för upprustning avskollokaler.Förordningen om stimulansbidrag till förbättringarav den fysiska miljön i skolorna grundar sig påriksdagens beslut med anledning av propositionenom kommunalt huvudmannaskap för lärare,skolledare, biträdande skolledare ochsyofunktionärer samt budgetproposition.Enligt beslut ställs stimulansbidraget tillkommunernas förfogande.Regeringen har lämnat en proposition(1991/92:10) om statsbidrag till förbättringar av denfysiska miljön i skolorna, vari föreslås attstimulansbidrag till investeringar tidigareläggs. Idetta sammanhang har en motion lämnats tillriksdagen om att även fristående skolor skall kunnafå statsbidrag för upprustning av skollokaler.Riksdagen får således tillfälle att pröva denna frågai samband med behandlingen av nämndaproposition.Jag tycker att det vore positivt om i dettasammanhang gav fristående skolor möjlighet att fådel av dessa stimulansbidrag.Anf. 231 ():Fru talman! Jag tackar för svaret med den positivameningsyttringen från statsrådet.Renoveringsbehoven i skolorna är väl kända. Detstatliga stimulansbidraget till en upprustning ärvälbehövligt. Också den långsiktighet som finns ibidraget är att tacka och ta emot av kommunerna,som ju kan planera på ett bättre sätt när de vet attde har detta att rätta sig efter under en periodframöver.Det är oerhört angeläget att våra barn i skolornatillförsäkras en stimulerande inlärningsmiljö. Detgäller både den fysiska och den psykiska miljön.Den fysiska miljön som vi talar om här ärviktig dels därför att den lär barnen att vårda envacker miljö, dels därför att en sådan miljöstimulerar barns fantasi och kreativitet. Man skallinte inbilla sig att miljön i skolor där putsen fallerned och där korridorerna är nerklottradestimulerar till kreativa tankar hos vare sig elevereller lärare. Därför är det utmärkt att vi får ettsådant här stimulansbidrag. Men det skall kommaäven barnen i friskolorna till del. Det tycker jag ärangeläget att understryka. Det finns nämligenindikationer på att kommunerna i detta läge intealls prioriterar något annat än de egna lokalerna.Därför vill jag fråga om statsrådet tänker göranågra uttalanden i den riktning som detta svarindikerar.Anf. 232 (m):Fru talman! Jag vill först beröra vad YlvaAnnerstedt sade om skolmiljöer i allmänhet.Betydelsen av att ha bra skolmiljöer är väl känd.Det finns många problem i våra skolor. Jag villpåstå att de flesta kommuner i alla fall har kommiti gång med arbetet för att göra någonting åt detta.Jag tror att vi kommer att ha enbetydligt bättre situation än i dag.För de fristående skolornas del är det inte direkt såatt taken ramlar in. Men många av dessa skolor harpå grund av orättvisa ekonomiska villkor haft svårtatt kontinuerligt renovera sina fastigheter och hålladen standard som vi önskar i skollokalerna. Ur denaspekten är det väsentligt att även fristående skolorfår del av de medel som ställs till förfogande. Detär ganska naturligt i och för sig att kommunernainte går in och rustar i privata byggnader som det juofta är fråga om. Men de medel som på detta sättställs till förfogande, bl.a. avsysselsättningspolitiska skäl, skall kunna ges på etträttvisst sätt. Vem som är en skolas huvudman skallinte få avgöra om skolan får del av medlen.I den allmänna debatten kommer jag i enlighet medregeringsdeklarationen att prata om vikten av attfristående skolor behandlas på samma sätt somoffentliga skolor.Anf. 233 ():Fru talman! Det är mycket positivt att statsrådetBeatrice gör sådana uttalanden här i dennatalarstol.De fristående skolorna har varitmissgynnade när det gäller statsbidrag. Dessaskolor ligger långt efter. De har gjort stora insatserför att hålla jämna steg och för att ge sina elever enstimulerande inlärningsmiljö. De befinner sig i dagi den situationen att de har fått prioritera läromedeloch andra pedagogiska insatser framför attrenovera sina lokaler. Därför är det oerhört viktigtatt de inte halkar efter också när det gäller att få delav stimulansbidraget.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1991/92:61 omskatteutjämningsavgiftenAnf. 234 Finansminister talman! har frågat statsrådetLundgren om innebörden av regeringens avsikt attavveckla den särskilda skatteutjämningsavgiften.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Kommunalekonomiska kommittén har fått iuppdrag att utforma ett nytt system för statensbidrag till kommuner och landsting. Enligtdirektiven bör bidragen göras mer generella ochrättvisa. Bl.a. ingår att överväga hur ett framtidaskatteutjämningssystem bör vara uppbyggt.Kommittén kommer att presentera sitt betänkandeom ungefär en månad.Efter remissbehandlingen kommer regeringen attta ställning till hur det framtidastatsbidragssystemet bör utformas. Det är minambition att förslaget skall kunna utformas så attdet blir mindre av rundgång av bidrag och avgiftermellan stat och kommuner. Pengarna bör således ihuvudsak gå från staten till kommunerna.Samtidigt måste en ytterligare utjämning avkommunalskatterna eftersträvas. Detta bör kunnauppnås genom utformningen av de allmännakriterierna för statsbidragen i stället för dagenssystem med en särskild skatteutjämningsavgift. Jagutgår ifrån att de förslag kommittén kommer attpresentera ger regeringen underlag för att bedömahur den särskilda skatteutjämningsavgiften kan tasbort.Anf. 235 ():Fru talman! Jag tror att väldigt många blevbesvikna, när de såg att det enda konkretaregeringen hade att säga till kommunerna isamband med regeringsdeklarationen var att RobinHood-skatten skall bort. Väldigt många kommunerhar det nu oerhört jobbigt ekonomiskt. De äroroliga för att de inte klarar sin äldreomsorg. Dehar inte fått det lättare , när de har fått beskedom besparingar på mellan 5 och 10 miljarder ,vilket faktiskt motsvarar . eller bortåt 1:25kr. i skatteuttag.Skatteutjämningen är faktiskt avgörande för mångakommuner. Den är avgörande för om hela Sverigeskall leva. Om inte , som har denhögsta arbetslösheten utanför , hadehaft skatteutjämning, hade man där haft enkommunalskatt på , fastän man har enoerhört god hushållning. , där det bormänniskor som har gott om pengar, har . Danderydsborna skulle ha 7--8 kr.i kommunalskatt om inte svaret skriver statsrådet igenting om hur man skallfinansiera de 650 miljonerna. Det är emellertidviktigt att få ett besked om detta. Det är ocksåviktigt att få veta vad diskussionen om en utjämningav kommunalskatten betyder. Är beskedet tilldanderydsborna att de kommer att få det relativtsvårare och tuffare än de boende i Ljusnarsbergeller är beskedet det som Danderydskommunalpolitiker har uppfattat?Anf. 236 Finansminister ():Fru talman! Jag ber först omursäkt för att frågan flyttades ner påföredragningslistan. Det berodde på tidbrist.När det gäller har IngerLundberg och jag principiellt skilda åsikter. Jag ärmotståndare till denna skatt som jag tycker tas utpå felaktig grund, med är anhängare av densamma.Min förhoppning är att det skatteutjämningssystemsom vi skall få sedan kommunalekonomiskakommittéen har lagt fram sitt förslag och det varitföremål för remissbehandling -- en propositionskall komma -- skall bli ett bättreskatteutjämningssystem, som gör det möjligt för dekommuner som har en hög kommunalutdebitering att sänka den. Jag hoppas attkommittéen kommer att föreslå -- det är åtminstoneuppgiften enligt direktiven -- stora förändringar såatt kommunerna själva får använda pengarna på ettfriare sätt. Man generaliserar statsbidragen ochskapar bättre kriterier för detskatteutjämningssystem som skall komma så att detbättre tar hänsyn till de olika förutsättningarna iolika kommuner och landsting för att driva viktigakommunala verksamheter såsom barnomsorg,äldreomsorg och sjukvård. Detta är ambitionen,och den överensstämmer väl med deutredningsdirektiv som gavs av den förraregeringen och som och jag bordekunna vara överens om.När det gäller de konkreta förslagens utformningvill jag inte säga mer , eftersom de bygger påkommitténs förslag och på den remiss som därpåföljer. Därefter kommer vi att få rikliga tillfällen attdiskutera detta med anledning av en propositionsom läggs fram under våren 1992.Anf. 237 ():Fru talman! Jag har full respekt för att statsrådenhar ett körigt schema. Det är bra att vi kan tadiskussionen nu.Det är tråkigt att statsrådet inte funderar litet meröver hur man kan åstadkomma utjämning i ställetför att med ett enkelt hugg säga att vi avskaffarRobin Hood-avgiften. Statsrådet vet kanske att detinte gick så väldigt bra för sheriffen iSherwoodskogen.