prot · GE0973 · 1991-03-07 00:00:00 — Allt detta är värdefullt,men det är inte tillfredsställande, anser jag, så längevi inte också har ett medbestämmande ibeslutsorganen. Och det får vi inte, möjligen medundantag av just domstolen, där vi kan tänkas fådomare från EFTA-sidan, som uppenbarligenkommer att utöva en överstatlig domsrätt. Dettycker jag i så fall är mycket positivt.Anf. 49 Statsrådet ():Herr talman! Det var många frågor. Jag skallförsöka besvara i telegramstil, så kanske jag hinnermed de flesta.Nic talade om relationen mellan EES ochmedlemskap och när vi skall söka. Den diskussionsom har förts både i regeringen och iutrikesnämnden har handlat om att vi bör ta hänsyntill EES-förhandlingarna så att vi har löst defrågorna och har dem på bordet. Vi skallnaturligtvis också informera våra EFTA-vänner näroch hur det skall ske och att detta också skall ske isamråd, precis som utrikesutskottet sagt.Med partierna i utrikesnämnden har vi också börjatanalysen om utrikes- och säkerhetspolitiken.När det gäller själva medlemskapsförhandlingenfinns alltså inga ställningstaganden. Däremot har vipå UDH/s sida lagt ut ett antal beställningar somhandlar om konstitution, tullunion, gemensamhandelspolitik och dessutom att vi skall kunna följaregeringskonferenserna -- allt detta som är viktigtden dag vi skall lägga upp förhandlingsstrategin.Men det kommer den dag som vi lämnar in våransökan.Går det att hålla ihop EFTA-gruppen? Dendiskussionen har vi fört . har vi,herr talman, hållit ihop. Visst är det spänningarinom EFTA precis som det är spänningar inom EG,och tonfallet kan bli litet hårt emellanåt. Men trotsdetta har vi lyckats hålla ihop. Och jag ser det sommycket viktigt, inte minst för del, att göradet bästa. Vi får ta tag i den frågan om den skulleuppkomma, om något skulle hända, om någon t.ex.vill stiga av.Claes Roxbergh frågade om är berett att geobegränsade fiskerättigheter till EG. Det ärSverige självfallet inte. Det vore ju dumt. Dåbehöver man ju inte förhandla, utan här är detdefinitivt. Jag har i mitt första inlägg redogjort förhur jag ser på fisket. Det är många som har varitinne på högre normer och på undantag. Vi har sagtatt vi kan avstå från permanenta undantag och attvi då kan tillämpa ''safe guards''. Det innebär attom vi upplever ett hot på den svenska marknadeneller att för många människor invandrar till Sverigekan åtgärder vidtas. Det är klart att andra ocksåkan vidta åtgärder mot oss. Allt detta får manavväga i varje enskild situation och avgöra vilketpris man är beredd att betala.Birgitta talade om tidsplanen. Vad vidiskuterar är alltså en parafering av avtaletden i . Efter det skall naturligtvisparlamentet också diskutera detta. Vi själva skallockså göra översättningar, och vår egen riksdagskall ta ställning, och skall få ordentligtmed tid på sig. Vi har på oss iEFTA-länderna att klara ut själva genomförandetav avtalet.Beträffande nya lagar vill jag säga att konsekvensenav ett inte blir överstatlighet. När manfattar beslut i varje enskilt fall inom EES-processenblir det ett internationellt rättsligt avtal som alltsåskall antas av när det gäller sådana frågoreller som skall accepteras på annat sätt.Per-Ola vill prioritera . Ja,det är ju det som tar mycket stor arbetskraft av våraförhandlare och av departementen och somrepresentanterna i EFTA-delegationen men ävenandra bör vara mycket involverade i.När det gäller jordbruket fördes det en intensivdiskussion i ,då det refererades att man från EG var mycketmissnöjd med att vi hade bestämt oss för attförhandla om jordbruket bilateralt och inteuppträdde med EFTA som enhet och att resultatetav det hade blivit dåligt för de enskilda länderna.Man rekommenderade oss nu att åka hem för att sehur vi kan gå vidare på jordbruksområdet, annarsskulle vi i stället få diskutera en fond. Såsmåningom blir det naturligvis en avvägningtillsammans inte minst med EFTA-delegationen dådet skall avgöras om vi vill bjuda på mer ellermindre jordbruk och ta konsekvenserna i en socialfond. Där ser jag jordbruk, fond och över huvudtaget det som man på EG-språk kallar ''cohesion''som ett paket. Hur det blir konkret kan vi inte sägai dag.När det gäller alla relevanta regler, ,finns de i den gröna boken som har presenterats ochöversatts för riksdag. Det är bara att läsainnantill. Jag vet att den är tjock. Men där har vilagt ner mycket ambition från svensk sida för attledamöterna i riksdag skall veta vad somär identifierat som relevanta regler.Bengt frågade vad som händer om man intefattar gemensamma beslut. Två saker kan hända.Antingen får man leva med det, eller också får manta konsekvenserna. Man kanske blir utsatt förnågra motåtgärder. Och får man leva med det.Krister Skånberg frågade om tullsatser. Men vidiskuterar faktiskt inte en tullunion i dettasammanhang. När det gäller domstolen är detnaturligtvis oberoende domare som skall taställning till de frågor som det handlar om.Hadar tar upp vissa frågor i det substantiellainnehållet. Det kommer att handla omarbetstillstånd, men frågan om pass ligger utanför.Vi har försökt att så att säga giftaihop frågan om den nordiska passunionen med dearbeten som sker i den s.k. TREVI-gruppen ochsom ligger utanför kommissionen. Såvitt jag vetdiskuterade man senast i hur manskall kunna komma fram i detta sammanhang. Denlösning som man ser innebär att skulle åtasig att ansvara för in- och utresor till och frånTyskland. På det sättet skulle vi inte få några störreproblem vid resor mellan EG- och EFTA-länderna.Vi får hoppas att detta kan bli en lösning. Jag trornämligen att vi alla skulle tycka att det vore mycketallvarligt om vi inte skulle klara frågan ompassfrihet. I dagens läge ser det ut som man tillsvidare skulle kunna åstadkomma dennakompromisslösning. Och danskarna varförhoppningsfulla och trodde att de skulle klaradetta också med EG-sidan.Anf. 50 ():Herr talman! Jag vill egentligen anknyta till defrågor som jag ursprungligen ställde och registreraratt statrådet nu svarade att departementet har lagtut en del beställningar på utredningar ochintressanta områden som gäller inte minstkonstitution men även annat.Jag vill med detta inlägg markera att detta materialmåtte väl få bli tillgängligt för parlamentetsintresserade delegationer och utskott, så attberedningen kan gå någorlunda parallellt här iparlamentet.Låt mig även när det gäller EFTA-gruppenssammanhållning säga att den på rent institutionellagrunder är splittrad, och det finns risker, och de harfunnits . Jag vill med detta inläggegentligen bara markera att det är minutomordentligt tydliga uppfattning att vi som är påväg mot medlemskap måste prioritera våra egnaintressen i sista ronden för och inte för Efta.Anf. 51 ():Herr talman! Jag frågade om detfanns någon annan väg än att anpassa sig till EGslägre nivåer när det gäller miljöfrågor,konsumentskydd och den sociala dimensionen. Isitt svar talade om ''safe guards''.Frågan är då om vi ändå inte måste anpassa oss tillde lägre nivåerna men att vi kan tillgripa dessa ''safeguards'' för att lösa vissa tillfälliga problem, ellermenar att vi skall kunna använda''safe guards'' för klara områdena miljöfrågor,konsumentskydd och den sociala dimensionen?Anf. 52 ():Herr talman! Jag konstaterar att inteville upprepa det pris för EG-anpassning som honformulerade . Jag skall ställa en annanfråga. Det sägs ju att den sociala dimensionen nu ärföremål för diskussion i förhandlingarna. Vidupprepade tillfällen i den regionalpolitiskapropositionen och i budgetpropositionen hänvisastill förhållandena inom EG när det gäller vissaåtstramningar och nedskärningar inomregionalpolitiken. Ingår också diskussionen omregionalpolitik i denna diskussion om den socialadimensionen, och har EG ställt några krav ellervillkor på ?Anf. 53 ():Herr talman! Jag skulle vilja upprepa frågan omasbest. Att jag väljer asbest beror på att det är enklart avgränsad fråga och att vi är ganska medvetnaom att asbest är en farlig produkt. Kommer Sverigeatt kunna upprätthålla sitt förbud mot användningav asbest i all framtid, såvitt man nu kan överblicka,eller till dess att asbest kan bevisas vara ofarlig,vilket är osannolikt?Jag vill också ha en bekräftelse när det gällertullsatser. Statsrådet säger att det intediskuteras i den här rundan. Innebär detta att detinte kommer att ställas några krav på att Sverigehöjer sina tullsatser gentemot tredje land?Till slut vill jag tillfoga en fråga, herr talman, ochden gäller de nordiska länderna. Vi har kommitmycket långt i och det har framställtsönskemål från om att man i EG-förhandlingarna skulle begära att de nordiskaländerna skall ha kvar sin särställning, vara en inrekrets på samma sätt som . Kan detuppfyllas?Anf. 54 ():Herr talman! Beträffande frågan om hur man skalluppnå regional balans vill jag gärna säga att jag föregen del hoppas att man skall kunna få rätt mycketpå jordbrukssidan när det gäller att frigöraimporten av jordbruksprodukter. Jag tror att dennämnda fonden är sakligt rimlig, men att den blirmycket svår att förklara och utveckla för svenskaväljare.Jag är tacksam för att statsrådet kunde markera attdet blir en studie av en gemensam europeiskenergimarknad. Det tycker jag är fint.I passfrågan inser jag att vi som inte alltid åker viaDanmark, utan ibland flyger direkt tillkontinenten, måste fortsätta att gå i en kö för icke-européer.Herr talman! Förhandlingsoptimism är någontingsom en förhandlare måste andas. Jag vill integrumla bilden, men jag är medveten om attosäkerhet råder, både om och inom omförutsättningarna för en framgång i de härförhandlingarna. Har statsrådet någon kommentartill detta?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Till vill jag säga att det ide konstitutionella frågorna blir en parlamentariskutredning med deltagande av samtliga partier.Direktiven är snart klara. Det är självklart attSverige skall prioritera sitt egenintresse. Vi skall slåvakt om att intressen slår igenom när viargumenterar för olika saker. Men det hindrar inteatt vi också har ett egenintresse av att hålla sammanEFTA-gruppen, att som grupp baxa EG dit vi i dethär sammanhanget har anledning att baxa det.När det gäller den sociala dimensionen, som mångahar varit inne på, skall vi komma ihåg att densociala dimensionen är många saker i EG. Det somkan vara relevant för är de områden där detfinns direktiv. Vi vet att det också pågår en stordiskussion i EG om att omsätta det socialahandlingsprogrammet i lagstiftning. När vi kommermed i de sammanhangen vet vi inte. Det kanskeinte händer förrän vi harmedlemskapsförhandlingar. Man måste kommaihåg att det gäller de områden där det finns reglersom vi kan ha gemensamt.Jag har i denna kammare försökt attförklara att vi beträffande hälsa, miljö och säkerhetförsöker att slå vakt om våra högre normer. harvi en modell för detta, genom ''safe guards'', vilketbetyder att vi syftar till att utverka undantag på depunkter där det skulle kunna bli aktuellt att avståfrån väsentliga skyddskrav. När det gäller asbesträknar jag med att svaret är ja.Det finns i detta sammanhang inte något krav påtullar beträffande tredje land. Förslag om engemensam tullunion ligger inte på bordet, alltså blirdet heller inga samordnade tullar. Däremotförsöker vi att inom GATT-förhandlingarnagemensamt sänka tullnivån . Det harSverige sagt ja till.Beträffande skulle vi försöka få fram ensärskild klausul. Det förslaget finns också påförhandlarnas bord.Rörande regional balans har jag sagt att vi fåråterkomma till EFTA-delegationen för att hittaavvägningen mellan jordbruket, det vi är villiga attdiskutera på fiskets område och om vi eventuellt ärvilliga att fylla ut med något annat.Visst finns det osäkerhet. Det finns det alltid iinternationellt samarbete. Men som jobbet harfungerat , hoppas jag verkligen att allaEFTA-länder i slutändan skall ställa upp. Det trorjag att vi har nytta av gemensamt.5 § Svar på interpellation 1990/91:138 om tillsynoch uppföljning av den framtida barnomsorgen(forts.)Anf. 56 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill med detta inlägg redovisa minsyn på barnomsorgens hemvist, såsom jag ser det.Först och främst vill jag peka på att barnomsorgenredan sedan gammalt har sin hemvist i den socialasektorn. Det ansåg också barnstugeutredningen närden och början av 70-taletbearbetade de här frågorna. Redan då markeradebl.a. och förskollärarnas fackligaorganisation, , en avvikandeuppfattning. Man menade att barnomsorgen medhänsyn till den pedagogiska verksamheten var merbesläktad med skola och utbildning än med övrigsocial verksamhet.Under 70 och 80-talen har barnomsorgen vuxit uttill en utomordentligt viktig och omfattandeverksamhet och ses av de allra flesta som enviktig del, ja en hörnpelare inom familjepolitiken.Det är två helt centrala uppgifter sombarnomsorgen har . Den ena är att ge barnengott stöd och goda uppväxtvillkor. Den andra är attgöra det möjligt för båda föräldrarna att förenaarbete och föräldraskap. Det är min uppfattning attdet är denna sociala förankring, som barnomsorgeni har haft, som har gett barnomsorgen dessunika utformning i . Den svenskabarnomsorgsmodellen är välbekant världen över.Vad är det då som präglar svensk barnomsorg? Detär bl.a. dess helhetssyn på barnet. Det är desstillåtande arbetssätt, vilket är särskilt viktigt somskiljelinje mot skolan, skulle jag vilja säga. Det ärbetoningen på att ha barnets nyfikenhet, lust attleka och lära som utgångspunkt både förverksamhetens innehåll och för arbetsformerna.Barnets vardagliga verklighet är utgångspunktenför den pedagogiska verksamheten och erbjudermöjligheter till utveckling och stöd. Ävenverksamhetens former har utvecklats utifrån ettsocialt perspektiv. Det är därför vi har fått dennavarierande verksamhet, med många olikabarnomsorgsformer som kompletterar varandraoch som framför allt har sin grund och sina motiv ifamiljemönster och hur föräldrarna vill ha det. Detpedagogiska innehållet har stärkts på den socialagrunden genom de olikapedagogiska program som vi nu har tagit fram förbarnomsorgen. Där vill jag gärna nämna det somkommit fram senast, det som handlar omsexåringarna, att lära i förskolan.Nu har vi beslutat att arbeta fram ett gemensamtmåldokument för skola och barnomsorg. Vårambition är att vi skall summera de kunskaper ocherfarenheter som vi har kring barnen, vi skallutveckla synsättet på barnen och vi skall formuleravåra ambitioner att ge barn stöd och stimulansunder deras olika steg i utvecklingen. Det gällerbåde de små barnen och de litet större barnen iskolan. Det arbetet får bli vägledande för hurbarnomsorgen och skolan skall förhålla sig tillvarandra och vilka eventuellanärmanden som skall komma till stånd. Det äralltså min uppfattning att vi först skall genomföraden analys och det arbete som ligger imåldokumentuppgiften. Först därefter skall vi draslutsatserna.Det förhåller sig emellertid, herr talman, litetannorlunda med skolbarnsomsorgen. Där tror jagatt det för de allra flesta är uppenbart att det finnsmotiv för ett närmande. Skolan och omsorgen omskolbarnen kan gå mer hand i hand. Det är för attalla är överens om att ett närmande är viktigt somarbetet i skolbarnsomsorgskommittén bedrivs medstörre hast. Det är för övrigt i praktiken redan pågång. Hur långt vi skall gå, om det skall vara ettenda huvudmannaskap och hur det i så fall skall seut eller om det mer är en mycket nära samverkansom kommittén kommer att förorda, får vi se närarbetet är klart. I den frågan räknar jag med enskyndsammare handläggning.Anf. 57 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetLindqvist för det kompletterande svar som han nuger. Svaret på interpellationen var tämligenkortfattat och lämnade en del frågestecken. ärdet bara att hoppas att syn påbarnomsorgens hemvist också delas av regeringen.Det är viktigt att det finns en enhetlighet. Den orosom finns ute på fältet är kanske inte helt obefogad.När det gäller skolbarnsomsorgen finns det ocksåen osäkerhet om hur pass omfattande den skall varaoch hur pass sammankopplad med skolan den skallvara. Jag känner mig tveksam till att kopplasamman dem helt. Att det kan vara värdefullt attsamordna vissa delar är riktigt, men det är ocksåviktigt att barnen får ha en värld utanför skolan.Anf. 58 ():Herr talman! Det finns kanske anledning att ordanågot om detta att socialdemokraterna ochmoderaterna har olika syn på barnomsorgen.Ministern säger att hemvisten är den socialasektorn. Men jag anser nog att omsorgen ombarnen är familjens främsta uppgift. Det är mycketviktigt att här också framhålla värdet av det som vibrukar understryka i dessa sammanhang: familjensval av barnomsorg måste garanteras.Den socialistiska familjepolitiken får intefortsättningsvis tvinga familjerna att välja enmonopoliserad omsorg -- därav de gemensammaborgerliga förslagen om vårdnadsbidrag och om attden monopoliserade sektorn skall öppnas förkonkurrens. Jag tycker inte att jag har fått ettordentligt svar av på min fråga.När det gäller fritidsverksamheten kommerfortsättningsvis en del föräldrar säkerligen att väljaatt ha sina barn inom fritidsverksamheten i skolan,och självfallet skall denna ha kvalitet. Menbeträffande detta med att åstadkomma engemensam organisation, ett gemensamtmåldokument, vill jag framhålla att vi upplevervissa faror i det sammanhanget. Vi befarar attgränserna mellan barnomsorgen och skolan suddasut och skolans viktiga uppgift, att förmedlakunskaper och färdigheter till barnen, också blirutsuddad. Det var det som min fråga till BengtLindqvist gällde. Kan alltså att skolans viktiga uppgift, dvs. att deklara mål som skall gälla för skolan inte kommer attsuddas ut eller göras oklara i och med regeringensarbete här?Vad vi befarar är alltså att socialdemokraterna är påväg att göra skolan till ett enda stort dagis i ställetför att låta skolan i allra första hand vara enkunskapsförmedlande institution. Det är detta somhar föranlett mig att gå in i debatten. Jag hoppas,som sagt, på ett tillfredsställande svar.Anf. 59 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill med en gång slå fast attfamiljen och familjens valfrihet är minst lika viktigaför oss socialdemokrater som de någonsin har varitför . Det är bara fråga om vilkenvalfrihet det är som vi vill åstadkomma förfamiljerna.Vad gäller oss ligger tonvikten vid att alla skall harätt till en barnomsorg där barnen kan få stöd ochdär föräldrarna har möjlighet att välja -- om de nuvill förena arbete med föräldraskapet. De allraflesta föräldrar vill ju göra det.Jag tycker att skyndar i förväg närdet gäller resultatet av arbetet med måldokumenteti fråga. Det är inte alls säkert att det arbetetkommer att innebära att gränser suddas ut. Detviktiga nu är att sammanfatta, summera, dekunskaper och erfarenheter som finns beträffandebarnen och det samhälleliga stödet till dessa. Dethandlar då om både skolan och omsorgen, det vetvi ju. Vi vet också att vi skall diskutera när barnenskall börja i skolan. Vi anser att barnen skall börjai skolan och att man skall kunna seflexibelt på detta. Det handlar alltså både ombarnomsorgen före skolan för de små barnen ochom omsorgen utanför skolan. Det här arbetetbehöver inte nödvändigtvis innebära att gränsersuddas ut. Däremot kan det innebära att det blirtydligt vilken roll de här båda stora verksamheternahar samt hur de inbördes skall förhålla sig tillvarandra och hur vi kan underlätta för bådaverksamheterna, och därmed även för barnen, närdet gäller att utnyttja de möjligheter som de olikaverksamheterna erbjuder. Det är syftet medmåldokumentet.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 60 ():Herr talman! Jag har i mitt tidigare inlägg berörfrågan om huruvida ansvaret skall ligga påsocialstyrelsen eller på . Ute ikommunerna debatteras det, och man planerar förnya typer av nämndorganisationer.Det vore värdefullt om de signaler som i dagkommer från kunde gå vidare. Det gällerju att det finns klara besked om att ansvaretfortsättningsvis kommer att ligga på socialstyrelsennär det gäller barnomsorgen. Vidare är detönskvärt att man i kommunerna behåller den typ avnämndorganisation som gör det möjligt attbibehålla den sociala aspekten i fråga omkommunalt eller enskilt driven barnomsorg.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1990/91:145 omåtgärder mot hembränningAnf. 61 Statsrådet ():Herr talman! i har frågatmig vilka åtgärder jag är beredd att vidta medanledning av uppgifter om en kraftigt ökadhembränning.I den proposition om bl.a. alkoholpolitiken somregeringen har för avsikt att förelägga riksdagensenare i vår kommer frågan om den olovligasprittillverkningen att behandlas.Anf. 62 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret, som dock ärexceptionellt kort. Man kan få uppfattningen attfrågan är antingen obetydlig eller ocksåointressant.Nu säger statsrådet att regeringen har för avsikt attlägga fram en proposition . Jag skulle dåvilja fråga: Är detta uttalande en garanti för att såkommer att ske? Eller förhåller det sig på detsättet, som jag ibland i mina mörka stundermisstänker, att denna fråga är så het, så brännande,att den inte skall diskuteras utan att den i ställetskall skyfflas undan? Den skall kanskemanipuleras, något som är vanligt ialkoholpolitiken, på samma sätt som det svenskafolket manipuleras. Men frågor som gälleralkohol och alkoholkonsumtion är trots alltnågonting som berör kanske inte alla men väl del av allmänheten.Vi har hört på olika håll att den s.k. hembränningenkraftigt ökar i . Detta är i och för sig sant.Men siffrorna kan diskuteras. Detta förhållandeberor enbart på den alkoholpolitik som i dagbedrivs i . Generellt sett är alkoholpolitikenbåde inkonsekvent och ologisk.Jag skulle vilja beskriva hur jag uppfattar svenskalkoholpolitik med följande målande bild: Omsocialstyrelsen konstaterar att av svenskafolket lider av övervikt, kommer det förslag om attsamtliga människor i skall dra in påfrukosten. Det är den typen av politik som i dagbedrivs på alkoholpolitikens område.I min interpellation refererar jag till enundersökning som publicerades i en facktidningstrax . Man har kommit fram till att 41miljoner liter starksprit säljs viaSystembolaget. Enligt samma undersökningkonstateras det att 19 miljoner hembränd sprit ochs.k. smuggelsprit säljs i . Dessa siffrorbörjar likna de siffror som chefen förSystembolaget i talar om. Han säger:Hälften av spritkonsumtionen i har vi ingenkontroll över.Att det har blivit så här beror, som sagts,på vår inkonsekventa och ologiska alkoholpolitik.Framför allt är priset avgörande.Naturligtvis kan man göra som strutsen och stoppaned huvudet i sanden och säga att det här inte ärnågot problem. Men detta är ett problem -- det ärverkligheten i dag.Vi som sitter här som representanter för svenskafolket skall inte undvika att diskutera det somallmänheten, våra väljare, diskuterar. Som jagredan har sagt handlar det till om priset. Ivissa fall kan det vara andra förhållanden som äravgörande. I t.ex. har människor oftalångt att färdas till Systembolaget. Därför kan detvara så, att man av bekvämlighetsskäl föredrar attha en liten apparat där hemma. Men huvudsakligenär det här alltså en fråga om priset. Det skulle varaintressant att få höra statsrådets kommentar till denkraftiga ökningen . Det kaninte ha undgått honom att få belägg för att såfaktiskt är fallet.Så några ord om den allmänna laglydnaden. Vi kanstifta vilka lagar vi vill här i , men dethänder då och då att allmänheten struntar i dem.Det här är faktiskt, herr talman, en sådan fråga.Skulle någon på en arbetsplats anmäla tillpolisen att en arbetskamrat sålt eller tillverkat s.k.hembränt, tror jag att den personen för alltid skullebli mobbad, tyvärr, för den breda allmänhetensaknar förståelse för den lagstiftning som vi i daghar på området.Herr talman! Min fråga till statsrådet är: ge något tips om vad propositionenkommer att innehålla? Kommer den att innehållaförslag i samma stil som vi har sett tidigare och somhar en gemensam sak, nämligen att man totalt harmisslyckats, eller kommer vi att få se prov pånytänkande från statsrådets sida?Anf. 63 --():Fru talman!