prot · GE0983 · 1991-03-21 00:00:00 — beslutade attpresstödet skall omfatta tre stödformer, nämligendriftstöd, utvecklingsstöd och distributionsstöd.Beslutet innebar bl.a. att driftstödet till hög- ochmedelfrekventa tidningar i fortsättningen skallgrundas på upplaga, i stället för påpappersförbrukning, något som rimligen måstevara en bättre och riktigare metod att beräknastödet. gällande stödordning är endast inne påsitt andra tillämpningsår, varför anledning f.n. intefinns att vidta några förändringar i utformningen.Moderata samlingspartiet delar uppfattningen omatt presstödet har en viktig uppgift att fylla när detgäller att motverka tidningsdöd och lokalamonopolsituationer på tidningsområdet. Det ärnaturligtvis mycket angeläget att alternativa utbudtryggas på detta viktiga område. Vi anser attpresstödet i icke oväsentlig grad har uppnåttsitt syfte.Vi moderater ställer oss alltså bakom de tre angivnastödformerna och medverkar således till att anslagskall utgå. Vi anser emellertid att det är nödvändigtatt visa återhållsamhet, inte bara när det gällerkostnadsökningar utan också rörande nuvarandekostnader, på det här området precis som på allaandra områden, inte minst i en ansträngd ekonomi.Vi föreslår därför att anslaget till driftstödet skärsned i jämförelse med det som föreslås ibudgetpropositionen. Vi är övertygade om attdenna besparing av statsanslaget kan göras, utan attsyftet med stödet därför äventyras.Några besparingar beträffande utvecklingsstödetoch distributionsstödet föreslår vi således inte. Isammanhanget vill jag erinra om vad vi i vårkommittémotion har anfört beträffandeutvecklingsstödet, nämligen att det är angeläget attfölja dess utveckling i relation till en återgång till enlånefond för pressinvesteringar.Fru talman! Ett enhälligt utskott föreslår -- ochdetta skall jämföras med budgetpropositionen -- ettpar viktiga förändringar. Det gäller dels reglernaför utvecklingsstödet till dagspressen, delsutgivningen av taltidningar.Beträffande reglerna för utvecklingsstödet sägerutskottet att stöd till gemensammatryckeriinvesteringar skall kunna utgå om minst enav de samverkande tidningarna uppbär årligtdriftsstöd. Detta innebär att även tidningar medbegränsat driftsstöd skall kunna omfattas avutvecklingsstödet. Så är ju intefallet. Utskottet tillstyrker därmed en moderatmotion.När det gäller stödet till taltidningar har regeringenföreslagit att utgivningen av 50 dagstidningar somtaltidningar skall ses som ett slutmål förutbyggnaden i detta sammanhang. Utskottetvidhåller sitt tidigare ställningstagande, att 50taltidningar endast skall utgöra ett delmål och attutgivningen därför bör fortsätta. Vi anser att detbehövs en fortsatt utveckling på detta synnerligenviktiga område.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation nr 1, som ochfolkpartiets representanter i utskottet harundertecknat.Anf. 157 ():Fru talman! Målet för presstödet skall vara attskapa bredd och mångfald, att ge läsarna valfrihet,att garantera en allsidig debatt och en friopinionsbildning samt att förstärka och fördjupaden svenska demokratin.Om man sedan tittar på resultatet, måste mantyvärr konstatera att presstödet endast i begränsadomfattning har varit framgångsrikt när det gäller attförhindra informationsmonopol och enkoncentration inom pressen.För hur har det blivit? Jo, av 0,5 miljarder kronorgår hälften till tre tidningar. En tredjedel går tillMalmö -- till tidningen och till . 18 tidningar har en och samma ägareoch får hälften av presstödet. Presstöd utgår tilltidningar som har en hushållstäckning om både 75och 85 %.För att undvika missförstånd i den fortsattadebatten vill jag redan nu säga att vi har uttrycktoss slarvigt i vår motion när det gäller presstödetsframtid, vilket kan ge upphov till feltolkningar. Pånågot ställe talar vi om en total nedtrappning. Menvårt yrkande handlar alltså om en successivnedtrappning, vilket framgår av hemställan. I ettförsta steg, anser vi, bör en nedskärning med 20 %kunna göras. Detta skriver vi i reservation nr 1, somjag härmed yrkar bifall till.Det kan dock hända att presstödet också i sinnuvarande form helt skall förändras för att desyften skall kunna uppnås som jag har redovisat iinledningen. Det gäller ju att komma till rätta medde avarter som finns och att i stället stimulera sund press.För att få ett bra beslutsunderlag har vi begärt enkonsekvensanalys. En sådan efterlystes också idirektiven till dagstidningskommittén och iremissvaren bl.a. av SPK. Men det har regeringeninte brytt sig om. Man är tydligen inte ett duggintresserad av att skattebetalarnas pengar användsså effektivt och rationellt som möjligt. Regeringenär bara intresserad av att med hjälp få såmycket pengar som möjligt till densocialdemokratiska maktapparaten.Det är ju inte fråga om några fattiga nödlidandetidningsägare. Det socialdemokratiska partiet ochLO äger hälften var av A-pressen -- ägare sommycket väl kunde ha tagit sitt ägaransvar ochgaranterat tidningarnas fortbestånd, om man nuvar angelägen om att ge läsarnas valfrihet. På tio århar det tillsammans blivit inte mindre än 3 miljarderkronor till de här ägarna!Utformningen av presstödet har haft mycketlångtgående strukturella effekter pådagstidningsbranschen, vilket tydligt framgår av enrapport som civilekonom har lagt fram vid . Många tidningar har anpassat sig tillrådande regler med det enda syftet att få så mycketsom möjligt i bidrag.Ett av de allvarligaste felen med de olikabidragskonstruktionerna är att de har skapat ettkroniskt beroende och att de inte har något somhelst incitament när det gäller att göraverksamheten lönsam. Med fog kan man påstå attpresstödet, som detta har varit konstruerat,gynnar olönsamma tidningar på bekostnad aveffektivt skötta sådana. Tyvärr finns det ingentingsom tyder på att den nya konstruktionen skulle haen annan effekt.En annan märklig företeelse är bestämmelserna omdriftsstöd för editioner -- dvs. när en specialupplagaav en tidning ges ut på annan ort. Hur detta stödhar hanterats har också uppmärksammats avdagstidningskommittén som skriver attspecialdefinitionerna (av vad som betraktas somedition) har fått en sådan utformning att de i sin turgett upphov till följdverkningar, vilka måstebetraktas som tämligen tvivelaktiga.Vidare skriver kommittén att en strävan hos entidningsledning att anpassa verksamheten efterpresstödsreglernas utformning torde sålunda i flerafall ha lett till redaktionella dispositioner somknappast varit ett uttryck för en normaljournalistisk materialvärdering utan i stället fårhänföras till vederbörande tidnings behov av attuppnå en viss kvantitet ''eget stoff''.Ytterligare en allvarlig effekt är att presstödetfungerar som en bromskloss för en förändring ochmodernisering av tidningsproduktionen. Enoerhört snabb modernisering och effektiviseringkan följas i andra delar av världen. Men i Sverigehar vi knappt kommit i gång i det avseendet.I den ekonomiska situation som vi nu befinner ossi och där nedskärningar görs på mycket angelägnaområden är det, anser vi i liberalerna,utmanande att låta ett ineffektivt ochkostnadsuppdrivande system fortsätta heltograverat.Det finns alltså all anledning att ompröva nivån ochutformningen beträffande presstödet, som skallstimulera till en klok hantering av våraskattepengar samt medverka till denteknikförändring som är nödvändig och till attmålen -- det gäller då alltså att få bredd ochmångfald, en allsidig debatt och en friopinionsbildning -- kan uppnås. Man skall inteförledas att tro att demokratin blir bättre, merutvecklad och fullödig, bara för att man med mer än10 kr. av våra skattepengar subventionerar varendaexemplar av en fådagarstidning.Jag skulle vilja fråga om hanverkligen tycker att det är riktigt att hälften avpresstödet skall gå till tre tidningar. Garanteras enmångfald när en tredjedel av presstödet går till tvåtidningar i ? Och garanteras medborgarnaverkligen en allsidig debatt och en friopinionsbildning när 18 tidningar har en och sammaägare och får hälften av presstödet?Fru talman! Som framgår av det aktuellabetänkandet reserverar vi oss till förmån för enuppräkning av stödet till lättläst litteratur. Jag yrkarsåledes bifall också till reservation nr 4.Anf. 158 BO ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3och 4 samt i övrigt till utskottets hemställan ibetänkandet.Jag måste säga att jag inte kunde låta bli att skrattanär jag hörde . Äntligen har jagfått en förklaring till den språkliga innovationen''totalt nedtrappning'' och till vad den betyder närdet gäller presstödet. På två eller tre utskottsmötenhar jag försökt att få en förklaring från folkpartiettill vad detta med en total nedtrappning avpresstödet egentligen innebär. Är det enfolkpartistisk synonym till ''ett avskaffande avpresstödet''? har jag alltså fått ett svarpå den frågan. har ju nu upptäcktatt man har använt sig av en felaktig formulering.Det är inte en total nedtrappning som avses, utanman avser en successiv nedtrappning. Jag har, somsagt, frågat på flera utskottsmöten vad som menas.Jag har sagt att det skall framgå av betänkandet omman menar att det skall vara ett avskaffande.Jag vet inte om det handlar om folkpartietslättvindiga sätt att behandla svenska språket ellerom det handlar om ett vittnesmål om folkpartietstotala okunnighet om presspolitiska frågor. Jagtycker att det senare skulle vara mera illavarslande.Men jag misstänker att det förhåller sig på detsättet. I vet man ju inte riktigt vad det ärman talar om när det gäller presstödsfrågor.Ylva säger t.ex. att det finns ett slagsparallellitet när det gäller å ena sidan de tidningarsom är effektivt skötta och som inte uppbärpresstöd -- icke presstödsberoende tidningar äralltså effektiva -- och å andra sidanpresstödstidningar, som är ineffektiva. Det finnsingen sådan koppling, tvärtom. Det är ofta så, attmycket vinstrika tidningar som tjänar stora pengar,inte alls drivs effektivt. Det är monopoltidningarsom kan kosta på sig en ganska orationell drift ochinte alls har tagit till vara den moderna tekniken. Åandra sidan finns det tidningar som uppbär presstödoch har det svårt men som har använt presstödet föratt i hög grad effektivisera sin verksamhet. Detfinns över huvud taget ingen sådan koppling somfolkpartiet här talar om.Fru talman! Den svenska pressen befinner sig nu isin kanske djupaste kris . Det är mångatidningar ligger nu illa till. Det gäller många A-presstidningar men även en hel rad borgligatidningar, bl.a. . En orsak ärden katastrofala annonskonjukturen, som harinneburit mycket stora inkomstminskningar underdet senaste året.Jag råkade träffa Svenska Dagbladetschefredaktör, , som berättade förmig vilka problem har medenorma bortfall av annonsintäkter. Det gäller förövrigt men ärnaturligtvis mera sårbart.Många tidningar är verkligen på fallrepet.Hans Nyhage, skulle ni moderater få igenom ertförslag -- det vet ni att ni inte får; det är ett förslagsom på ochmånga andra har bl.a. polemiserat mot -- kommerSvenska att dö. Jag fruktar att ändå befinner sig i en mycket svårsituation och jag är rädd för att tidningen intekommer att klara sig. Jag hoppas att den kommeratt klara sig, för jag vill ha en mångfald av röster iden svenska pressen.Ni kommer med en mängd lättvindiga förslag somkommer att få allvarliga konsekvenser förmångfalden och öppenheten i den svenska pressen.Ni gör det dessutom i en situation när vi kommeratt införa TV-reklam. Vi har redan TV-reklam frånrymden som i hög grad påverkar tidningspressen.Till detta skall alltså läggas den katastofalaannonskonjunkturen. Som bekant levertidningarna i hög grad på annonser. I detta lägekommer ni helt mekaniskt dragande med enminskning på 20 %.Mina vänner, ni vet inte vad ni talar om, hoppasjag. Eller också vet ni vad ni talar om, och då är jagrädd, för då tar ni medvetet en likriktning och enytterligare monopolisering av den svenska pressen.Det vill jag inte vara med om.Anf. 159 HANS LEGHAMMAR (mp):Fru talman! I likhet med tycker jagatt presstödet är mycket viktigt och centralt för densvenska opinionsbildningen. Utan mångfald ipressen och utan möjligheter att i olika organkunna uttrycka sin vilja oavsett om man tillhör engrön, röd eller blå rörelse, befarar tryckfrihetenoch opinionsbildningen att beskäras ordentligt.Det är däremot inte utan smärta som vi från detgröna hållet gör våra budgetar, där vi tar med destora belopp som det här handlar om. Vi tyckerdock att det är oerhört viktigt och centralt atttillskjuta pengar för att få en vitalisering avdebatten. Dessvärre står väl inte alla tidningar fördetta. Men den mångfald som ändå finns iintresseinriktningar i tidningar gör att vi tycker attdet är viktigt att stödja detta. Skulle man dra undanmöjligheterna, som och numed raska tag försöker göra, är vi rädda för att denfria opinionsbildningen det ännu kommer att fåsvårare än i dag.Man kan inte låta bli att förvånas över det flummigaspråkbruk som använder sig av i sinamotioner. Man vet tydligen inte själv vad manmenar med successiv eller total avtrappning. Det äremellertid skönt att vi har fått ett besked ,eftersom vi inte har kunnat få det underutskottssammanträdena. Det kan vara bra att manvet vad man talar om i sina egna motioner och kan förklara det när det ställs raka frågor iutskottet. Det var ännu mer oroväckande i dediskussioner vi hade i utskottet, än vad vi har fåttreda på av vill ta upp en punkt som ingen har nämnt här,nämligen den förändring som utskottet har gjortnär det gäller taltidningar. Regeringen har ipropositionen gått ifrån utskottets tidigarefastställda linjer. Vi rättade till detta i full enighet iutskottet, och jag ser med tillfredsställelse att så hargjorts.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation nr 4.Den handlar om en uppräkning av stödet till lättlästlitteratur och , som jag tycker ärmycket viktig och central för att även de som harsvårt att läsa och är förståndshandikappade får delav det tryckta ordet och kan följa med i debattenoch utvecklingen i det svenska samhället ellervärldssamhället över huvud taget.Anf. 160 ():Fru talman! Svenskarna är ett läsande folk. Sverigetillhör de fyra länder i världen där man läser mesttidningar. Läsundersökningar som gjorts visar attnio av tio svenskar regelbundet läser en dagstidningungefär . Det är faktiskt ensiffra som stått sig genom åren.Det är också mycket intressant att kunnakonstatera att våra dagliga tidningar trots ökadkonkurrens från andra medier har lyckats med atthålla sina ställningar. Uvecklingen av främst nyaetermedia har inte nämnvärt rubbatdagspressens positioner på läsarmarknaden. Attdet förhåller sig så beror naturligtvis på att vi iSverige har ett väl fungerandestatligt stöd till pressen.Låt oss därför än en gång slå fast att våradagstidningar alltjämt är det centrala mediet förden debatt som håller demokratin levande. Det vardärför med stor tillfredsställesle som vikonstaterade att en betydande majoritet här iriksdagen ställde sig bakomregeringens presspolitiska proposition, som byggdepå dagstidningskommitténs förslag. Där finns ettnytänkande, , som syftar till attgöra det möjligt för svensk press att utvecklas i ettsamhälle med hårdnande mediakonkurrens.Syftet med statens insatser på mediaområdet är attvärna om våra grundläggande demokratiskafriheter, främst informations-, åsikts- ochyttrandefriheterna. Mångfalden inom dagspressenär en omistlig del av detta.Tyvärr finns det de som inte vill värna dessagrundläggande friheter fullt ut. ochnumera också tillhör dem. Förmoderaterna är mångfalden inom dagspressenstötande, om man skall tro vad de själva skriver.Att tycker så är intehäpnadsväckande. De har hävdat denuppfattningen.Häpnadsväckande, , är däremotfolkpartiets, , totalt förändradesynen på presstödet. Med hull och hår och merdärtill har svalt moderaternasreaktionära presspolitiska syn. I folkpartietsSverige har pressens mångfald inte längre någontyngd.Vem hade kunnat tro att liberalerna såsnabbt skulle sälla sig till det fria ordetsdödgrävare?Många tidningar, underströk , kämpari dag med stora ekonomiska problem. Bottnen hargått ur annonsmarknaden. månad ble vensvart månad för dagspressen. Med en volymminskning på nära nog 15spaltkilometer blir inkomstbortfallet hisnande.Att som och läggaytterliggare sten på börda genom att skära neddriftsstödet som en första etapp, skullevara rena dödsstöten för många betydandetidningar och pressröster i demokratins tjänst.Tillsammans står och fören ansvarslös presspolitik. Så tycker numera ocksåmånga av era partivänner ute i samhället som harstor kunskap om pressens betydelse i ettdemokratiskt samhälle.Många anser att presstödsdebatten är vulgär imånga hänseenden. Jag delar den uppfattningen.Folkpartiet har faktiskt med sin partimotion lyckatsbäst med att göra denna vulgärdebatt till sin.Påståenden -- som var inne på --om att presstödet snedvrider konkurrensen saknartäckning.Det selektiva stödet, dvs. driftsstödet, utgör av dagspressens samlade intäkter.Sakligt sett kan det därför inte hävdas attkonkurrensen därigenom snedvridits.Att som gör i sin motion hävda attdagspressens mångfald inte skulle vara lika viktignär vi har så mycket växande mediautbud i form avradio, kabel- och satellit-TV m.m. tillhör inte helleren seriös debatt.Skulle man tillämpa de förslag som harlagt fram i sin motion skulle det få oerhördanegativa konsekvenser. Det finns, YlvaAnnerstedt, en person med stor kunskap ipressfrågor. Den personen har beskrivit densituation som skulle uppstå därest er partipolitikskulle bli gällande. Den mannen heter vonPlaten. Det är inte vilken person som helst. Det ären f.d. chefredaktör på men enmycket kunnig person i pressfrågor. Han skriver såhär, och det skulle kunna bli scenariet avfolkpartiets presspolitik. Jag citerar vonPlaten:''med bara DN till frukostbrickan, medSvante Nycander som politisk rikstyckare, ArneRuth som kulturgeneral -- styrd av ingen utomvänstergänget på den ena sidan -- och Sven-IvanSundqvist som marmeladfrallans ende börs- ochföretagsanalytiker, läst av alla, betvivlad avmången, emotsagd av ingen, detta är för många enmardröm.'' Det är så sant som det är sagt.Det som för är en mardröm ärför liberalerna en politisk målsättning.Borde inte detta mana till eftertanke och enomprövning av presspolitiska linje,?Jag skall inte begära som jag gjorde i den tidigaredebatten att skall svara på denfrågan . Begrunda den i stället och ge mig ettgenomtänkt svar när vi möts i en presspolitiskdebatt nästa gång!En annan myt som var inne på ärmyten om tidningar som växer fast i sitt presstödoch inte produceras rationellt. Den myten kanockså avlivas. Jag kan försäkra attde undersökningar som gjorts visaratt myten just är en myt och saknar substans. Jagskall gärna se till att får ta del avdessa undersökningar.Moderaterna finner i sin motion det stötande i dagens ekonomiska situation inte sparar påpresstödet. från den utgångspunkten framstårdet som mycket egendomligt att man inte angriperden verkligt stora stödkakan till pressen. Värdet avmomsbefrielsen och annonsreduktionen -- och nutycker jag att alltså skall lyssna --var drygt 1 500 milj.kr. Det paradoxala: jumera marknadsintäkter ju mera subvention.Varför föreslår inte och isin huggsexa om miljonerna till dagstidningarna attgöra ingreppen på den stora kakan som jag taladeom? Här finns ju minst så stort utrymmeför sparnit. Det skulle kunna göras utan attmångfalden inom dagspressen blir lidande.Att ta ett stadigt spargrepp i det stöd som gerDagens Nyheter och och några rikamoderata tidningar många sköna miljoner vore välinte så farligt. dör inte av att mistanågra miljoner.Vi kanske skulle kunna ena oss här ,Hans Nyhage, jag och , om att deförstatidningar som inte behöver ekonomiskt stödskall slippa momsbefrielse ochannonsskattereduktion. Detta för att leva upp tillmoderaternas motionskrav om att det måste ansessom stötande i dagens samhällsekonomiska läge attnågra besparingar här inte sker.Min fråga till och blirdärför: Är ni beredda att pröva sådanaåtgärder? Då skall jag gärna ställa upp.Regeringens proposition som byggde pådagstidningskommitténs betänkande innefattade ettnytänkande inom presstödet som kanvidareutvecklas. Mycket återstår att göra för atteffektivisera tidningarnas produktion. Dagspressenhar det mesta ogjort, det kan jag hålla med om,åtminstone när det gäller rationellarbetsorganisation.Presstödet har från första början stått på en solidpolitisk grund. Förhoppningsvis kommer höstensval inte att ändra på detta. Samhället behöver enlivskraftig dagspress och dagspressen behöversamhällets stöd. Ett väl fungerande presstöd är engaranti för mångfald och ett värn för demokratin.Det är värden som vi skall slå vakt om. Visocialdemokrater kommer att göra det med all denkraft som vi förmår.Anf. 161 HANS NYHAGE (m):Herr talman! tar tillbrösttoner i den ena debatten efter den andra här betonande sin egen förträfflighet och andraseländiga dålighet.Det finns ett ord som heter ödmjukhet, har uppenbarligen inte läst vårmotion. Han har uppenbarligen inte tagit del avvårt ställningstagande i . Hanhar heller inte lyssnat på vad jag sade i mittanförande . På annat sätt kanman inte tolka hans utfall mot oss moderater.Vi har gått med på, utan förändringar, anslagettill distributionsstöd och anslaget tillutvecklingsstöd. Vi har gått med på 360 milj.kr. avföreslagna 440 milj.kr. De ca 80milj.kr. som vi sparar betyder total död för allt vadpress heter om man skall tolka . Det är just de sista 80 miljonerna sombetyder allt. De tidigare 360 miljonerna betyderinte någonting i sammanhanget. Begriper inte KurtOve själv hur ihåligt det resonemangsom han för är?Vi har klart och tydligt markerat att vi ställer ossbakom stödet till pressen och vi har också tagitställning till att anslag skall utgått till pressen, menvi har i ett kärvt ekonomiskt läge ansett att det varnödvändigt att spara även på detta område, liksompå alla andra områden.Jag kanske kan tillåta mig att jämföra med skalletfrån och socialdemokraternanär det gällde anslaget till knattefotbollen för någraår sedan. Det innebar en besparing på 50 milj.kr.Nu drabbas hela idrotten av hans parti med besparingar på 500 milj.kr.Jag tycker att man skall var litet försiktig innan manpå detta sätt tar till brösttoner som har gjort . Försök att förklaravarför 360 milj.kr. inte betyder någonting, men 440milj.kr. 162 ():Herr talman! sade att syftetmed presstödet är att värna om vår yttrandefrihetoch att mångfalden är en omistlig del av vårdemokrati. Jag instämmer helt och fullt med KurtOve Johansson.Jag tycker att det presstöd som vi skall ha skallfrämja just dessa mål. Problemen, , är att detta icke är fallet . Hälftenav de 500 miljonerna går till tre tidningar och entredjedel går till . Det här är väl inte någonmångfald och en fri debatt och opinionsbildning?Vi menar att presstödet får se annorlunda ut om detskall uppfylla de mål som var avsikten från början.Konkurrensen har inte snedvridits, säger vidare. Visst har den det. Det finns ettantal rapporter som visar detta. Jag citerade ett parav dem. Jag rekommenderar läsa rapporterna.Det är också en myt, säger , atttidningarnas teknikutveckling skulle ha bromsatsupp på grund av presstödet. Men det är inte sant.I går teknikutvecklingen på detta områdelångsammare än på de flesta andra håll, och detberor på utformningen av det presstöd som vi har.Detta säger också företrädare för branschen.Kurt-Ove var själv med på Gotlandför ungefär , när företrädare för detidningar vi besökte sade just det. En av dem sadeså här: ''Tidningsbranchen i har varit sämreän i andra länder när det gäller att utnyttja den nyateknikens rationaliseringsvinster. Möjligen kan detbero på att det inte har varit nödvändigt på grundav det generösa presstödet att ständigt bevaka sinakostnader och ta till vara teknisk utveckling.'' Dethär redovisas också i det flertal rapporter som ärgjorda på området.Det är symptomatiskt också att Kurt-OveJohansson höjer rösten när det gäller att försökaförklara bort det faktum att densocialdemokratiska pressen får en så stor del av detpresstöd som vi har. Han svarade inte på en enda avde frågor jag ställde.