prot · GE09130 · 1991-06-12 00:00:00 — Både och jag ärtydligen hoppfulla personer, men i olikasammanhang just , konstaterar jag.Efter den genomlysande debatt som vi äntligen harfått och som alltså visar att förslaget om enkombinerad bil- och järnvägsbro har mycketallvarliga brister hyser jag hopp om att enåterförvisning till trafikutskottet ändå skulle kunnainnebära att man inser att detta måste prövasytterligare litet grand. Det går inte att rusa i väg iexpressfart. Det går alltså inte att i dagsammankalla trafikutskottet för att fåtillbaka förslaget hit till kammaren efterpartiledardebatten eller när det nu kan bli ochsedan så att säga klubba ett beslut. Jag hoppassåledes att trafikutskottet har minst densinnesnärvaro som hoppas och tror att regeringen ochberörda myndigheter har.Men, kära , vi vet ju inte vad detär för regering som skall taansvar för det som vi nu fattar beslut om.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag har lyssnat på vad talesmännenför utskottet här har sagt, och utifrån vad jagdå har hört är jag helt säker på att de inte tänkerändra sig i brådrasket. Det behövs säkert ennoggrann miljöprövning. Jag vet att manexempelvis på är mycketintresserad av att ta itu med en miljöprövning idetta sammanhang. Jag tror att man i det avseendetkan ha förhoppningar om att det går att göra sådanaförbättringar eller ändringar beträffande förslagetsom kan innebära att det hela blir acceptabelt urmiljösynpunkt.Anf. 81 ():Herr talman! I stort sett håller jag med min kollegai försvarsutskottet om att underlagetnär det gäller effekterna för försvatet är bristfälligt.I försvarsutskottet har nämligen ,och framfört önskemålom att vi i utskottet skall titta på dessa saker.Det finns en mängd aspekter här som definitivt inteär utredda. Jag har en liten fundering i dettasammanhang, och jag tycker att den någotillustrerar vad det är fråga om. nämndeatt färjetrafiken kommer att minska. Kapacitetenkommer alltså att minska när en större andel avtransporterna sker över bron. Dock kan manfundera över det politiska läge som uppstår vid ensprängning av bron. Skulle det då vara möjligt medfärjetrafik? Det är utomordentligt tveksamt. Dettabelyser just hur värdefullt det hade varit om enförsvarspolitisk belysning hade gjorts.Öresundsbron har av broförespråkarna framställtssom ett projekt som är av vikt för hela landet, ochdet är naturligtvis riktigt. Bron ingår i en struktur.Syftet med denna struktur är att öka biltrafiken, attöka möjligheterna för en större andel transportermed bil.När det gäller ser vi som representerarden delen av landet effekterna av det här projektetfrån de mest skilda håll. taladeför om fisket. För Västnorrlandsdel, och jag representerar just , ärandra samband aktuella. I och för sig försiggår fiskelängs hela . Detta har belyststidigare i många inlägg.E 4-ans sträckning över har för dåligkapacitet. planeras den s.k. Höga kusten-bron.Det här ingår i den struktur som jag inledningsvistalade om.Varje ökning av kapaciteten på E 4-an och andrastora vägar genererar naturligtvis en allt störretrafik. Det finns få exempel i historien som talar förmotsatsen.Man kan dra paralleller med bostadssituationen.Det sägs ju att det råder brist på bostäder iStockholm. Så är det naturligtvis inte alls. Det är fåplatser här i landet där det finns så många bostädersom det finns just i . Det är i stället frågaom att det är många människor som efterfrågarbostäder i . Vi kan alltså vända på dethela och säga att det inte råder brist på bostäder iStockholm utan att det är för många människor sombor här.Vi kan överföra detta till vägtrafiken. Det är intebrist på kapacitet på vägarna, det är för mångabilar. Vilka åtgärder vidtar vi för att gynna andrasätt att transportera? Det är hela frågan ochgrunden för den här debatten.Det är naturligtvis inte slut med detta. finns där och när Höga kusten-bronfinns där, är det naturligtvis ytterligare flaskhalsar idetta nät som skall ha så hög kapacitet --bilförespråkarna anser ju att man måste ökakapaciteten. Vad blir det nästa gång? Det helakommer naturligtvis aldrig att ta slut. Det ärdefinitionsmässigt så, liksom det aldrig kommer attgå att bygga bort bostadsbristen i områden där detsker en ständig inflyttning.Herr talman! är en del av denna nyastruktur. Vi kan alltså inte bygga oss bort från det,utan vi måste bygga oss bort från föreställningen attvi kan låta biltrafiken expandera efter sin egenkraft.Anf. 82 ():Herr talman! Det här är väl som en debatt i en storfråga skall vara i riksdag. Här debatterarplötsligt folk från olika partier. Det finns ingaenhetliga ståndpunkter ännu, utan man kan höraolika företrädare för samma parti ha olikauppfattningar. Det blir naturligtvis så i en så härstor fråga som berör så många områden. Det ärhärligt att vi har tillfälle att debattera frågangrundligt.Jag vill ta upp litet olika saker och vill börja med attkommentera den socialdemokratiskapresskonferensen som man höll när partistyrelsenhade beslutat att säga ja till . Jag vardär, och journalisterna frågade om bl.a. brons ochtrafikens påverkan på miljön. Miljöministernsvarade att trafikarbetet i regionen kommer attminska. Jag tror att kommunikationsministerninstämde, men jag är litet osäker där. Minminnesbild är just av vad sade, alltsåatt trafikarbetet i området kommer att minska.Journalisterna hade tydligen väldigt svårt att trodetta eftersom de fortsatte att ställa frågor. Försäkerhets skull vill jag frågakommunikationsministern: han då och trorhan fortfarande att trafikarbetet kommer attminska när man bygger denna bro?En annan fråga från pressen var då: Oroar sig intesocialdemokraterna för vad miljörörelsen kommeratt säga? Igen kommer jag ihåg vad . Hon var övertygad om att miljörörelsen, närden väl satt sig in i frågan, skulle förstå attÖresundsbron inte skulle hota miljön.Miljöförbundets ordförande reste sig då, möjligennågot okonventionellt, fullständigt rasande ochskrek: Öresundsbrobeslutet är en krigsförklaringmot hela miljörörelsen. Det väckte naturligtvis enviss uppmärksamhet -- jag hörde det senare i radiooch TV. Regeringen verkade inte heller den gångenha någon kontakt med verkligheten. Anade interegeringen hur många människor denförolämpade -- gör man det inte heller nu -- elleratt man retade upp människor genom att behandladem som idioter?Det går inte att bluffa hur som helst. Nog måsteregeringen veta mer om hur man kan vänta sig atttrafiken i regionen kommer att ändra sig om manbygger en bro eller en tunnel. Det finns ettriksdagsbeslut om att alla investeringar iinfrastrukturen inom trafiksektorn skall föregås aven samhällsekonomisk värdering av projektet. Detingick trafikpolitiska beslut. Vägbyggenbrukar också föregås av en objektanalys, enberäkning av restidsvinster, trafiksäkerhetsvinsteroch sådant som ingår i en samhällsekonomiskanalys. har inte gjort någon sådan utanhänvisar till . Jaghar inte sett kommunikationsdepartementetsanalys. Det är inte säkert att den finns officiellt, jaghar bara hört rykten om att de resultat man harkommit fram till inte är så roliga.Jag vill passa på att fråga om detfinns en samhällsekonomisk värdering avÖresundsbrons lönsamhet och vilka resultatanalysen gav. Alltså: Vad har man gjort i enlighetmed trafikpolitiska beslut? Jag skulle varatacksam för besked på denna punkt.Herr talman! Ett allvarligt och växandemiljöproblem är växthuseffekten. Andra talare harredan tagit upp frågan i debatten och påpekat attökad trafik leder till ökade koldioxidutsläpp. Bl.a.tog upp detta för en stundsedan. Både och folkpartisternatalade mycket bekymrade om justkoldioxidutsläppen och växthuseffekten i enenergipolitisk debatt, . Det gör de rätt i.Därför borde de för övrigt stödja miljöpartietsförslag om att minska användningen avfossila bränslen. Min fråga blir då: Varför ärmoderaterna och folkpartisterna inte likabekymrade över koldioxidutsläppen i trafiken?Förstår de inte att det också påverkarväxthuseffekten? Jo, det är klart att de förstår. Intekan väl t.ex. och så okunniga eller dumma att de inte förstår.Tror de att väljarna är så dumma? Vad säger t.ex.Anders Castberger? Varför talar man omväxthuseffekten och koldioxidutsläppen i en debattmen inte i en annan?Herr talman! Flera talare har tagit upp deninternationella aspekten. Jag tror inte att det ärmöjligt att låtsas som om och intebehöver rådgöra med Östersjöstaterna därför attbrobygget och bron inte skulle skapamiljöproblem. Det är bl.a. just därför vi debatterari dag. har inte ens tagit sig tidatt behandla frågan. Det kommer för övrigt, herrtalman, vara ett av mina värsta minnen frånriksdagen. Jag har många ljusa minnen också, menidén att vi i riksdag skulle fatta ett beslutdär inte jordbruksutskottet, som så att säga ärriksdagens miljöutskott, inte har haft tillfälle att ensdiskutera frågan är för mig fullständigt grotesk. Detär möjligt att det ger en försmak av riksdagensarbete när vi, om det allvarligaste skulle inträffa,går med i EG. Då spelar det egentligen ingen rollvad vi säger och tycker. Men det finns alltsåmiljöproblem, och säger att vikommer att göra en konsekvensanalys när detekniska förutsättningarna är fastlagda, då vi så attsäga vet vad vi skall analysera. Betyder det att viskall ha konsultationer med Östersjöstaterna,, då vi har gjort en miljöanalys?Då är vi vid startpunkten ingen, och det kan i ochför sig vara bra, för då finns det fortfarande enchans att få det hela behandlat.En sak till som har med miljöproblemen att göra,ett problem som inte har diskuterats så mycket mensom Ny teknik tog upp relativt . Det är attmuddringsarbetet i samband med broarbetet vidStora Bält hade lett till stora slamutsläpp. Det hademan inte räknat med. Man räknar inte nu med attdet kommer att skapa miljöproblem. Det finns såmycket som händer när man ger sig in på storaprojekt. Visst kommer miljön på olika sätt attpåverkas. Det verkar litet märkligt att hävda att detsaknas miljöproblem och att vi därför inte behöverrådgöra med våra grannstater. Dessutom förefallerdet litet ohövligt mot t.ex. våra nordiskagrannländer, naturligtvis även mot allaÖstersjöstater, att inte rådgöra även om vi inte äralldeles tvungna.Lars-Erik sade tidigare i debatten att dennordiska samhörigheten skulle stärkas. Jag tyckeratt det är ett egendomligt sätt att stärka densamhörigheten att köra över grannländerna ochinte rådgöra i en sådan här stor fråga som gäller dengemensamma resursen Östersjön.Jag har en fråga till, herr talman, till GeorgAndersson. I början av debatten skrattadekommunikationsministern när . Jag blev förvånad, för jagtycker kanske att inte borde hanågon anledning alls att skratta . Jag harförsökt att gissa varför han skrattade. Skrattadehan för att han tyckte att det var festligt att man kanlura folk så lätt som gjorde dengången? Eller tyckte han att det var lustigt att honkunde säga något så löjligt? Skrattade han för atthan tänkte på hur naiva de var när detalade om miljöproblemen på det sätt som hongjorde, innan man visste att man egentligen barahade att ta instruktioner från EG och från ''RoundTable of European Industrialist''? Detta är en''missing link'' som skall fyllas med en bro, och detär inget att diskutera. Ja, det finns frågestecken.Lars-Erik talade med stor glöd om bron ochvad den kan ge . Handelsutbytet kommer attöka, vilket leder till en ökad pendling. Jag vill dåfråga: Innebär det, , att detkanske också blir en ökad trafik?Herr talman! Jag har ställt en del frågor och jaghoppas att de som är kvar i kammarenkan ge mig svar på dem.Anf. 83 ():Herr talman! har jag kastat dräkten ochi stället dragit på mig mina jeans. Då har jag byttutsikten över kammarens bänkrader till mörkgrönabokskogar. Då hör jag näktergalen i stället förbullret från Stockholmstrafiken. Då kan jag kännasyrenerna utan att doften blandas med avgaser frånförbipasserande bilar.Herr talman! Det är lycka, och den lyckan ochfriheten vill jag kunna uppleva också , om20 år -- ja, så länge som jag lever. Frågan är baravilket som överlever längst, jag eller min bokskogoch vatten. Beslutet som vi skall fatta ikammaren handlar inte bara om betongmellan och Danmark.Som så många har sagt har diskussionen om en fastförbindelse mellan och pågåttlänge. En av anledningarna är just frågan ommiljön. Det gäller såväl påverkan av ytterligarebiltrafik i ett redan hårt belastat område sompåverkan på vattengenomströmningen i ett havsom till stora delar redan är dött.Utskottsmajoriteten påpekar i betänkandet attmånga prövningar och undersökningar är gjordaäven när det gäller en framtida Öresundsbrosinverkan på miljön. Man påpekar också attÖresundsdelegationen i sitt yttrande menar attutsläppsökningarna kommer att bli marginella iförhållande till nivån på övriga utsläpp i Skåne.Herr talman! Men denna marginella inverkan ärtillräcklig för mig för att fortfarande säga nej tillbron. Minsta tvekan eller osäkerhet vad gällermiljöaspekterna är skäl nog.Herr talman! I vår motion 1990/91:T93 har vi anförtvår tveksamhet inför de miljömässiga aspekternaoch dessutom de ekonomiska konsekvenserna aven bro mellan och . Jag vill därföri likhet med och bifall till reservationerna 1 och 2.Anf. 84 ():Herr talman! Jag bor i . Det är där bronskall ligga. Därför talar jag med litet extra känslaom ett eventuellt brobygge.Jag börjar med att anföra ett citat av Kjell-OlofFeldt . Jag har hittat det i ettexamensarbete från iGöteborg. Citatet är aktuellt för broförespråkarnaäven , efter vad jag har hört under dagensdebatt i kammaren. Så här lyder citatet:''Det är uppenbart att vi ska offra . Vi villha ekonomisk tillväxt. Vi struntar i om vi förstörnågra tiotal mil kust här i landet. Det finnshundratals mil kuster längs och andrahav.'' Så sade 1970.Per Stenmarck känner sig säker på att teknikenkommer att lösa de eventuella problem som ökadbilkörning genom kommer att medföra. PerStenmarck tänker förmodligen likadant som enMalmöbo som jag känner till. Han heter en intervju med , f.d. VD förSE-Banken, Malmös don , säger han i sinnuvarande egenskap av styrelseordförande i -- som är dotterbolag till -- att inteär intresserat av bron och att lastbilstransporternatill kontinenten aldrig kommer att gå över den. Detär bara personbilstrafik som kommer att gå överbron och den måste då kompensera de färregodstransporterna.Det uppgavs vid intervjutillfället att man räknarmed att det för en långtradare skulle kosta 860 kr.att åka över bron och . för en personbil. Detbehövs alltså sju personbilar för att ersätta varjelångtradare som i stället väljer färjan, enligt deursprungliga prognoserna för bron. Det innebär enökning med drygt 2 miljoner ytterligare personbilarför att den beräknade lönsamheten skall kunnauppnås.År 2000 kommer 5 milj. personbilar att passerabron . Men delegationen räknar bara med att2,9 milj. bilar. Hur skall vi i tåla dessaavgaser? Arma Malmöbor!Hans Cavalli-Björkman fick frågan: ''Menar du attbilarna är rena ?'' Han svarade: ''Vi har sattfolk på månen och att vi inte skulle ha fåttbort bilarnas avgaser skall ingen försöka få in i minskalle. ''Han fick frågan: ''Menar du att bilarna är rena år2000?'' Han svarade: ''Ja, absolut. Har vi inte tagitbort avgaserna , så äter jag upp min hatt. ''Räddhåga, ängslan, isolationism och pessimismbetecknar bromotståndarna, enligt GeorgAndersson. Men hur vågar någon vettig människatro på broförespråkarna, när de resonerar som degör? Det är därför som jag yrkar bifall tillreservationerna 1 och 2.Vad är det egentligen för fel på ? Kan maninte längre klara sig själv i ? Har vi i Skånemöjligen fått storebrorskomplex? Sida upp och sidaner, dag ut och dag in talas det om hur dåligt detnumera står till i Skåne.Vi måste ha ett som kan tävla med Arlanda.Tyngdpunkten måste flyttas från tillVästra , åtminstone måste vi göra ett försök.Vi måste bygga en bro över så att trafikentvingas att gå igenom , annars tappar vikontakten med de övriga . Vi kommer påefterkälken. Vi är för små. Vi hör knappt tillEuropa. låter det som om man tror attSverige kommer att slängas ut ur , om viinte går med i EG och om vi inte bygger en bro.Detta är ju ett sjukt resonemang, som på en gång äröverlaga, storsvenskt och ''storebrorskomplexigt''.Egentligen är sjukt på ett helt annat sätt, ochett beslut att bygga en skulleverkligen inte göra vår landända friskare. Malmövill nämligen inte bli en stor avgastratt för densamlade biltrafiken till och från kontinenten.Tror ni att malmöborna frivilligt utsätter sig för ensådan ökning av luftföroreningarna som harkommit fram i diskussionen ? Varför skulle vigöra det?Från en kommer siffror som ärallvarliga. landsting har redan flerdödsfall bland män i leukemi, dvs. blodcancer,fler dödfödda barn, fler dödsfall blandmän i lungcancer och fler fall i bronkit, astmaoch emfysem, dvs. blåsbildning i lungorna, änandra landsting.En läkare vid sade idecember 1989 att av barnen i harastma eller allergi. Det är nästan en tredjedel avbarnen. Det är faktiskt nödvändigt att ta itu medmiljön, annars kommer snart halva att varasjukt.I i har man vid prov inför enkommande muddring konstaterat höga halter gift ibottenproverna.Enligt på länsstyrelsensnaturvårdsenhet är siffrorna skrämmande.Konsekvenserna för djur- och växtlivet kan blimycket allvarliga om gifterna sprids i vattnet, vilketde gör vid en muddring. Kvicksilverhalten är 25gånger högre än alarmvärden,kadmiumhalten är högre, och PCB-haltenfyra gånger högre än motsvarande alarmvärdensom anger.Om alarmvärderna överskrids måste speciellaåtgärder alltid vidtas. Om man fortsätter attmuddra kan muddringsmassorna därför intedumpas i havet som man brukar göra. De måste istället förvaras på land. Eventuellt får man bäddain dem i en lerkista på soptippen Lernacken. Denligger söder om badplatsen iMalmö.Strax söder om skall brofästet tillÖresundsbron ligga. Vilka muddermassor kommerinte detta att kräva. Det har talats om 9,2miljoner kubikmeter muddermassa. Var skall deläggas?Av miljömässiga, av mänskliga och av ekonomiskaskäl har vi inte råd att bygga en Öresundsbro.Av miljömässiga skäl måste avgaserna fråntransportfordon minska i regionen för attförsurningen, med bl.a. åtföljande träddöd,markurlakning, vattenförstöring ochtungmetallförgiftning, inte skall förstöra vårlandsända alldeles. Det vill vi inte. Dessutom får vien höjning av koldioxidhalten som ger merväxthuseffekt. Som om detta inte vore nog liggerSkåne så till att man också måste importera andraländers industriutsläpp, som med vindarna kommersvepande över oss.Av mänskliga skäl måste vi höja, inte sänka,livskvaliteten i området. Här drabbas barnensärskilt hårt av astma, eksem och allergier. Inteskall vi väl behöva bli sjuka i vår strävan att ökavälfärden. Det står faktiskt i vår grundlag att denoffentliga makten som utgår från folket skall verkaför social omsorg, trygghet och en godlevnadsmiljö. Det står också att demokratins idéerskall bli vägledande inom samhällets alla områden.Det gäller alltså även vid ett beslutsfattande om eneventuell bro. Hur blir det med demokratin, ochhur blir det med den goda levnadsmiljön i det härfallet?Av ekonomiska skäl kan vi inte låtasjukvårdskostnaderna växa oss över huvudet. Dethar vi helt enkelt inte råd med. Vi måste hålla ossfriskare, inte tvärtom öka riskerna för sjukdom ivår strävan efter mer och mer pengar.Nej, vi har inte råd att bygga någon bro överÖresund och inte heller någon förbindelse somförorsakar mer trafikavgaser. Detta är inte bara enfråga om pengar. Det är faktiskt en fråga om liveller död, om vilken sorts liv vi vill leva och omvilka förutsättningar vi ger våra efterkommande attfå föra en dräglig tillvaro.Vi vill inte heller bygga litet grand ionödan. Utan bro behövs den nämligen inte. De 5miljarder som den kostar har vi bara inte råd med.Vi vill inte expandera ytterligare i Sydvästskåne, ettområde som redan är så utsatt. Vi vill i stället styrautvecklingen i en naturresurssnål riktning när detgäller både trafik och energi. Vi vill satsa påförbättrade tågförbindelser och renarefärjeförbindelser utefter hela . Vi måstesprida överfarterna och inte samla ihop bilarna tillett enda ställe. Sprid dem i stället utefter helakusten där det skall finnas färjor.Vi vill att också andra delar av skall väckastill mer liv än och få ta del av ett miljövänligtindustriutbud så att hela och inte bara enöverhettad region i Sydvästskåne få möjlighet attöverleva.Till slut: Vi vill ha en lugn och trivsam stad somheter . Där skall naturen bli bevarad, och iomgivningarna skall det finnas fina strövområdenoch bra badstränder. Och i de planerna passar intealls en in.Anf. 85 ():Herr talman! debatterade vimiljön här i . Vad man då kunde glädjasåt, trots den stora mängden reservationer, var engemensam ambition, från alla partier, att bidra tillatt skapa en långsiktig och hållbar utveckling, föratt våra barn och barnbarn skall få leva kvar på denhär jorden. Och med barn och barnbarn menar jaginte bara mina eller andra svenskars barn, utanjordens barn -- alla barn.Det finns en glädjande tendens i den politiskadebatten , nämligen att allt fler människorsöker något nytt, något annat och djupare änytterligare mer, fler och större. Jag är övertygad omatt när detta nya blir omsatt i ord, begrepp ochvärderingar, är det denna nya insikt om att justjordens överlevnad och den sneda, ja helt sjuka,fördelningen av jordens tillgångar som blir den nyakompassriktningen.Vi är inte där . De flesta människor i Sverigetycks fortfarande tro att jordens resurser, som irealiteten räcker till 500 miljoner, om alla skall levapå vår nivå och om vi inte skall förbruka jorden,egentligen räcker till 5,5 miljarder. Eller ocksåtycker att de 5 miljarder människor som blir överom vi 500 miljoner skall gå på i gamla hjulspår intehar rätten till ett värdigt liv.Vi är ännu inte där. Den nya insikten och den nyavärdeskalan finns inte. Hade vi varit där, hadedebatten om och dessmiljökonsekvenser sannolikt förts på ett helt annatsätt.I vårt kvinnoförbund, det socialdemokratiska, ären stor majoritet motståndare till bron. Vi är det avmiljöskäl.Under arbetet i vårt kvinnoförbund har vi fått ta delav mycket material från sakkunniga på området.Jag skall bara beskriva ett av dem. Där står bl.a.följande:''Under några årtionden har den skånskaskogsmarken, landets mest högavkastande och bästproducerande skogsjord, förlorat mer än hälften avsin näringsreserv och i vissa fall så mycketnäringsämnen att symptom på näringsbrist redanuppkommit. har tidigarekalkhaltiga skogsjordar omvandlats till landetssuraste jordar, till och med surare än de jordar somursprungligen har bildats av sura bergarter. ''Litet längre fram kan man läsa:''Det mest allvarliga i dagens situation är kanskeinte skadorna som sådana utan det förhållandet attskadorna på skogen och skogsmarken kunnatuppkomma och få den omfattning som de numerafaktiskt har, inte bara i utan i hela södra ochsydvästra . Den skånska naturen har aldrigtidigare varit så sårbar som . Situationen blirännu allvarligare om inte åtgärder vidtas föratt drastiskt minska mängden skadeframkallandeämnen i vår luft. Enda sättet att komma till rättamed dessa problem är att mycket kraftigt minskaföroreningsutsläppen i luften. ''Längre ned står det:''I denna situation är det inte försvarbart att görastora ekonomiska investeringar i projekt somlångsiktigt motverkar målet att snabbt minskautsläppen i luften och därmed minska belastningenpå vår miljö. ''Detta är som sagt ett av de många dokument somhar arbetats fram under förberedelserna för det härbeslutet. Vad är det då för dokument? Är det,Svenska ? Nej, är det ettdokument från Greanpeace eller någon annanmiljöorganisation? Nej, herr talman, det är frånlänsstyrelsen i , naturvårdsenheten.Det är ett underlag till Öresundsdelegationen -84,ett underlag som Öresundsdelegationen-84 aldrigfick sig tillsänt.Herr talman! Med detta instämmer jag i JanAnderssons yrkande och också i den röstförklaringsom han gjorde.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.4 § (forts.) Fast förbindelse över (forts. TU31)Anf. 86VIOLA () replik:Fru talman!