prot · GE0957 · 1991-02-06 00:00:00 — Om inte, vart skallkrigsflyktingarna ta vägen?Det kommer fler flyktingar till än någonsineller åtminstone än på mycket . De sökerefter en . De kommer antagligen att finnasäven . står i brand. Detfinns inga andra naturliga tillflyktsorter förflyktingar från än demokratierna iEuropa. är i gungning. Vart skall deeventuella flyktingarna ta vägen? Vi kan juknappast hänvisa dem till lägren i , Thailandeller Pakistan.Europa vill inte ha flera asylsökande. De rubbarvåra cirklar. Men de länder som trots att de ärutfattiga tar emot miljontals flyktingar knotar inte.För dessa, de fattiga länderna i tredje världen, ärsolidariteten självklar. Men vart har den svenskasolidariteten tagit vägen?Flyktingars skyddsbehov och ett ställningstagandeför mänskliga rättigheter borde styra svenskflyktingpolitik. I stället har vi en hafsig ochpanikstyrd flyktingpolitik, som genomförs avsocialdemokraterna. Det går litet hit och dit: Manavskaffar och inför barnpraxis hur som helst, manunderlättar mottagningsreformer genom attgenomföra s.k. nollställningsbeslut, dvs. plötsligaflyktingamnestier till stora grupper, man avskaffarlagparagrafer från den ena dagen till den andra utanatt tillfråga . efter det att en nyutlänningslag har antagits tillsätts en utredning meddirektiv där det mesta som flyktingpolitiken vilar påifrågasätts och med uppdrag att ha funderat utnågot nytt inom ett halvår.Ambitionen att dra ned antalet flyktingar tillSverige styr, men skyddsbehovet beaktas inte.Inkonsekvens har blivit en alltmer använd regel iregeringskansliets flyktingpolitik. senast har detavslöjats bl.a. att dokument försvinner påinvandrarverket och att personal påarbetsmarknadsdepartementet arbetar på ackordför att hinna med så mycket som möjligt. Vilkenhänsynslöshet detta visar mot de asylsökande ochderas behov av rättssäkerhet!Vad behöver är en flyktingpolitik som vilarpå rättssäkerhetens grund, som bygger påflyktingars skyddsbehov, oavsett ekonomiska ochpolitiska konjunkturer, en politik som står fast övertiden och inte i grunden skakas av tillfälligaadministrativa problem i eller tillfälligapolitiska händelser i vår omvärld. Vi behöver enflyktingpolitik som hjälper svenskarna att fårespekt för flyktingarna, och därigenom ocksårespekt för invandrarna, en flyktingpolitik som gerflyktingar rätt att arbeta och som innebär attflyktingarna behandlas med värdighet. En sådanflyktingpolitik hoppas jag på efter den 15september.Anf. 103 ():Herr talman! har under denallmänna motionstiden väckt en motion omtillfälliga arbetstillstånd för asylsökande. Vi anseratt handläggningstiden i asylärenden är heltoacceptabel. Genomsnittstiden för en asylsökandepå flyktingförläggningar innan invandrarverket harfattat sitt beslut är cirka . Mångaasylsökande vistas påförläggningar i avvaktan på beslut. Mångaasylsökande passiviseras och har senare svårt attvara motiverade att planera för sin egen försörjningoch framtid i . Ett passivt liv underväntetiden skapar dessutom lätt negativa attityderhos övriga befolkningen.Om de asylsökande genom organiserade arbetenfår möjlighet att komma in i det svenska samhälletoch delta i samhällsnyttiga arbeten kan detmedverka till att förändra de negativa attityder somkan finnas mot flyktingar. En asylsökande som fåren egen inkomst ges även förutsättningar att betalaför den service han eller hon får i form av kost ochlogi.Vi anser däremot inte att alla asylsökandeomedelbart skall beviljas ett tillfälligtarbetstillstånd. Endast när väntetiden förbehandling av ansökan om permanentuppehållstillstånd överskrider anser viatt ett tillfälligt arbetstillstånd skall beviljas denasylsökande. Ett konkret förslag till hur det skallorganiseras har , ,redovisat för regeringen hösten 1990.Vänsterpartiet delar AMS bedömning i dennafråga.Herr talman! anser att vi i iförhållande till vår levnadsstandard, vår inkomstper capita, våra demokratiska traditioner ocharbetarröelsens grundläggande värderingar ominternationell solidaritet borde ha en generösareoch humanare flyktingpolitik. Vi anser att detta nuär viktigare än någonsin.I samband med förverkligandet av en generös ochhuman flyktingpolitik prövas en rad grundläggandevärderingar som utgör grundstenen i ett solidarisktsamhälle. Det gäller t.ex. värderingar somhumanism, medmänsklighet och alla människorslika värde. Särskilt , när flyktingproblemen ivärlden är mycket stora och växande, bör Sverigeframstå som ett positivt exempel.I dag är det, som också sade, defattiga och underutvecklade länderna i tredjevärlden som tar emot den dominerande delen avflyktingströmmarna, medan och övrigaEuropa bygger allt högre murar omkring sig för atthindra flyktingar som söker sig till denindustrialiserade världen.Flyktingpolitiken i de flesta västeuropeiska länderinkl. präglas av allt störrerestriktivitet. Solidaritet och humanitet får ett alltmindre utrymme. Inom EG planeras åtgärder somriskerar att stänga ute skyddsbehövandemänniskor, t.ex. gemensam viseringspolitik ochåtgärder mot transportföretag som transporterarasylsökande utan erforderliga resehandlingar ochviseringar. I detta läge bör regeringen påstatsministernivå ta kontakt med regeringarna i deövriga nordiska länderna syftande till ettgemensamt nordiskt initiativ till en alleuropeiskkonferens med uppgift att åstadkomma ettkonventionsskydd för de-facto-flyktingar ochkrigsvägrare. Både och är på samma linje. Jag hoppas att dettaskydd kan komma till stånd.Vänsterpartiet har varit kritisk motregeringens beslut från ominskränkningar i asylrätten. Genom att på detta sättlägre prioritet ges åt skyddsbehövande asylsökandemänniskors mänskliga rättigheter försvagas helaförsvaret av de mänskliga rättigheterna.Jag vill därför fråga : Vilka är de särskilda skälen enligt utlänningslagen föratt tillämpa inskränkningarna i asylrätten? Råderdet sådana förhållanden imottagningssystemet att samhället inte klarar avsituationen? Antalet asylsökande har sjunkitdramatiskt sedan beslutet den 13 december 1989.Förra veckan kom exempelvis bara 200 personersom sökte asyl. Klarar ni inte av det nuvarandesystemet? Här gäller det undantag iutlänningslagen. Jag hoppas få ett svar på denfrågan.För sex låg bifallsprocenten hosregeringen i överklagande asylärenden på 50--. En undersökning, som radions Ekoredaktiongjort visar att bifölls . Inovember 1989 var det och i november 1990var det av överklagande.Anser regeringen denna hårdhet i bedömningenvara försvarlig? Har övergivit ambitionenatt söka uppträda som förebild var det gällerförsvaret av mänskliga rättigheter som beviljandetav asyl är en viktig del av?Jag vill också fråga regeringen omtidningsuppgifterna från ,, och ,dvs. att handläggare påarbetsmarknadsdepartementet arbetar på ackordför att avgöra asylsökande överklagande tillregeringen. Detta anser jag urrättssäkerhetssynpunkt vara helt oacceptabelt. Jagförutsätter att regeringen kan förklara dettahandlande för riksdag. Hur skulle vireagera om domstolarna här i skulle arbetapå ackord? Skulle det inte då bli kraftiga protester,och skulle man säga att rättssäkerheten varåsidosatt?Herr talman! För mig är en asylsökande enmänniska av kött och blod, som måste garanterasrättvis behandling. De är ingen akt i enärendemapp.Anf. 104 ():Herr talman! Miljö -- Mänskliga rättigheter --Flyktingpolitik. Det är inte så att vi i ellernågot annat land en gång för alla har demokratieller en hög prioritet för jämlikhet och för en rättvisfördelning, eller att vi för alltid lägger vikt vidmänskliga rättigheter. De mänskliga värdena ochde demokratiska fri- och rättigheterna måste alltidbevakas och försvaras.Det är oerhört viktigt med den yttre miljön, luft,vatten och en levande jord. För att vår planet ochmänniskan skall ha en framtid måste vi hela tidenarbeta för att restaurera vårt skadade hem, vårjord.Miljöpartiet de gröna har tagit sitt ansvar när detgäller att föra en aktiv miljöpolitik. Dels vill vianvända modern teknik för att förhindra skadligautsläpp i luft, jord och vatten, dels vill vi införasanktioner och avgifter samt driva en ekonomiskpolitik som ger minskad energikonsumtion, ökadåtervinning och återanvändning av råvaror ochresurser. Vi vill att även kommande generationerskall få ta del av jordens tillgångar. Vi vill ocksåifrågasätta och ompröva viss produktion samt haregler eller införa förbud där det är befogat.Vi vill inte delta i en gigantisk omvandling avjordens resurser till jättelika avfallshögar. Vi villinte se våra urberg likna schweizerostar, där viborrar för förvaring av radioaktivt avfall. Vi vill inteatt havet och våra vatten skall bli avfallsdiken medallt vad därav följer. Det hör absolut till mänskligarättigheter att andas frisk luft, dricka rent vattenoch äta mat odlad på en levande jord.Vem har genom krig och långvarig oansvarig politikpå många områden, handel, jordbruk, skogsbruk,energiområdet osv., ödelagt stora delar av vår jordsamt genererat dessa växande ekonomiskakatastrofer såsom ökenspridning, jorderosion,skogsskövling, översvämningar och annanmiljöförstöring? Jo, det är människan och hennesmakthavare. Det är inte naturkatastrofer,vulkanutbrott, skogsbränder, skyfall eller orkaner.Vem eller vilka kan vända denna destruktivautveckling? Jo, människan kan göra det. Men detkräver en politisk och ekonomisk vilja samt ävenuppoffringar för att klara det.För att aktivt och medvetet kunna arbeta för fredoch god fysisk miljö måste människan få sinabasbehov tillgodosedda. Hon måste ha en bostadsamt mat och kläder för sig och sin familj. Likaviktigt är demokratiska fri- och rättigheter.En mor som inte kan ge sitt barn mat, en människasom förföljs av religiösa, rasistiska eller politiskaorsaker, orkar inte ens tänka på morgondagen, änmindre och dess miljö. Vi som kämparför de mänskliga rättigheterna hemma och ute ivärlden arbetar förgrundförutsättningarna för en miljökamp.Gräv där du står. Vi i måste ge våra barnmöjlighet att vara just barn, att få vara trygga ochfå en bra utbildning samt någorlunda likvärdigauppväxtförhållanden. Samhället måste ingripa närbarn far illa och utsätts för förtryck och t.o.m.misshandel i sina hem. Skolan måste ingripa tydligtoch när mobbning förekommer.Hänsynen till barnen och deras rättigheter måste gåföre hänsynen till sekretess och de vuxnas prestige.Samarbetet mellan skola, socialvård och polis skalluppmuntras och stödjas.Vi måste också försvara de gamlas rättigheter närderas ekonomi, trots ett långt livs arbete, är så dåligatt de inte kan betala hyran, äta nyttig mat ellerefterfråga hemtjänst vid behov.Vi är skyldiga att ge våra bostadslösa en säng attsova i, även om de inte förmår vara nyktra. Ett riktland som kan inte acceptera att debostadslösa är utan säng för natten och får ettsäkert ställe att bo på.Jag ämnar inte ta upp speciella länders situation.Inför de krusningar på ytan som vi ser i Sverigegenom de flyktingar som kommer hit är vi skyldigaatt ställa upp i solidaritet med utsatta människor ivärlden.För mängder av människor världen över har hoppetom frihet och demokrati förbytts i oro, osäkerhet,förtvivlan och skräck. De ser flykten frånhemlandet som den enda möjligheten tillöverlevnad. Som asylsökande kommer många avdem att kvalificera sig som flyktingar enligtinternationell lag. Så länge väpnade konflikter ochförtryck fortsätter kommer ocksåflyktingströmmarna att fortsätta.Civilbefolkningen i länder som befinner sig iväpnade konflikter har rätt att fly från dessa länder.De har dessutom en obestridlig rätt att inte behövaskickas tillbaka till sådana länder -- rätten till non-refoulment. Länder som bryter mot dessarättigheter begår brott mot humanitär lag.Människor som utsätts för politisk, rasistisk ellerreligiös förföljelse har också rätt att söka asyl iandra länder. Det strider mot de mänskligarättigheterna att skicka dem tillbaka till hemlandet.Sveriges nuvarande asylpolitik står ofta i konfliktmed internationell lag och bör därför omprövas.Folkmord förekommer också. Förföljelse riktadmot en bestämd folkgrupp som resulterar i attdenna folkgrupps möjlighet till överlevnad som ettfolk utplånas, vare sig detta sker genom direktfysiskt våld eller med andra metoder, definieras iinternationell lag som folkmord. Blodiga massakreroch massavrättningar är alltså inte nödvändiga föratt folkmord skall anses pågå.Sverige måste, anser , övergå till enmer generös flyktingpolitik och upphäva det gamla,omdiskuterade ställningstagandet från den 13december 1989. Mänskliga rättigheter förasylsökandes säkerhet när de är i måsteockså upprätthållas, så att de inte utsätts förövergrepp eller attentat medan de vistas påförläggningarna. Att man t.o.m. låter barn sättas iförvar är också ett brott mot de mänskligarättigheterna, mot den barnkonvention som vi harundertecknat.Vi har i från olika partiertalat om vår generösa bistånds- och flyktingpolitik,och vi tycks vara överens på den punkten. Dock harvi långt kvar innan vi har satsat lika mycket påflyktingar och bistånd som vi har tjänat på de vapensom vi exporterat och som förorsakat svåra skadorpå människor och länder.Dessutom bedriver även en osolidariskhandel, som ökar klyftorna mellan rika och fattigaländer. Den handeln leder till att vi får ekonomiskaflyktingar och även miljöflyktingar. Är den svenskaregeringen beredd att ta emot miljöflyktingar ochkrigsvägrare, t.ex. från , ochTjernobylområdet? Får krigsflyktingar frånMellersta Östern stanna här.Vi anser också att det behövs en lag om förbud motrasistiska organisationer och en lag mot etniskdiskriminering i arbetslivet.Anf. 105 ():Herr talman! Finns det ingenting positivt att sägaom svensk flyktingpolitik?Den frågan tycker jag att man kan ställa sig efterdet att man har läst tidningarna och sett TV i gåroch sedan man lyssnat på en del av de föregåendetalarna . För att inte tala om den kritik somständigt riktas mot statens invandrarverk. Visstfinns det saker som behöver förändras ochförbättras. Men det skulle inte skada med litetnyanser och urskillning i debatten.Vår flyktingpolitik diskuteras sällan i sin helhet,utan debattörerna väljer ofta ut en bit ochifrågasätter utan att vilja se helheten och utan attvilja se de ansträngningar som förekommer för atträtta till det som inte är bra. Någon positiv ochkonstruktiv kritik är det inte heller fråga om.Ett exempel är handläggningstiderna, som oftavarit föremål för diskussioner. Invandrarverketarbetar ständigt med att förkortahandläggningstiderna. Den nya utlänningslagenoch invandrarverkets omorganisation var ett led isträvandena att få ner väntetiderna.Omorganisationen var avsedd för ett mottagandeav ca 20 000 personer. Som alla vet ökade antaletasylsökande kraftigt , just närorganisationen sjösattes, men det kan manknappast lasta vare sig regeringen ellerinvandrarverket för.Det är klart att den stora inströmningen avasylsökande påverkade vårt flyktingmottagande,och en stor del av arbetet och tiden gick åt att skaffade asylsökande tak över huvudet. Kritikerna motden nya lagen hävdade att lagen gjorde det omöjligtför asylsökande att komma till Sverige.Antalet asylsökande låg på en högnivå -- det var drygt 29 000. Det tyder också på attden nya utlänningslagen inte hindrar någonasylsökande att ta sig till Sverige.Att ett så stort antal asylsökande gjorde att det varomöjligt att hålla de korta handläggningstider somvar planerade i den nya organisationen säger sigsjälvt. Men detta har naturligtvis gettinvandrarverket en erfarenhet som man kommeratt ha nytta av . har också vidolika tillfällen beviljat invandrarverket medel föratt förkorta handläggningstiderna, senast nu idecember med 62 milj.kr. Det finns också förslagpå ytterligare förstärkningar av budgeten. Att dettainte ger resultat med en gång beror naturligtvis påatt det tar sin tid att rekrytera och utbildahandläggare.Den senaste kvartalsrapporten fråninvandrarverket visar att den genomsnittligahandläggningstiden för första beslut nu är ca 4månader. Det är naturligtvis för denenskilde att vänta, och kravet är att tiden skall blikortare.De flesta som får nej av invandrarverket överklagartill regeringen, och hos regeringen är väntetiden . Många som får avslag avregeringen utnyttjar den möjlighet som finns i lagenatt lämna in en s.k. ny ansökan till invandrarverket.Den möjligheten var tänkt att användas iundantagsfall, dvs. om det under utredningstideneller efter regeringens beslut hänt saker eller omnya fakta kommit fram. Men den används nu somregel i stället för som undantag. Därför är det intehelt korrekt när de asylsökande på förläggningarnasäger att de inte fått besked fastän det gått ett år.Kommunerna kan nu ta emot flyktingarnasnabbare . Det gör att de som haruppehålls- och arbetstillstånd snabbare bordekunna etablera sig i vårt svenska samhälle. Det ärju också tanken bakom den s.k. generalschablonsom trädde i kraft i år.Kommunerna skall stimuleras till insatser förflyktingar. Genom de individuellaintroduktionsplaner som skallupprättas för alla flyktingar får dessa en bättremöjlighet att klara sig i arbetslivet.Flera arbetsmarknadspolitiska insatser står till budsför flyktingarna. När de lär sig svenska ingår detbl.a. beredskapsarbete, arbetsplatsorientering,jobbsökaraktiviteter och andra utbildningsinsatser.För arbetsförmedlingens del handlar det bl.a. omplanering av arbetsmarknadsservice, utbildningoch arbete. När flyktingarna sedan går ut på denöppna arbetsmarknaden står de mycket bättrerustade att möta olika situationer.Bland invandrare och flyktingar finns det mångavälutbildade, som när de kommer till intefår ett arbete inom sitt område. Det är naturligtvisbeklagligt. Vår strävan måste vara att erbjuda allaett arbete som motsvarar deras utbildning.Fackförbunden kan här göra goda insatser. Deinitiativ som tagits av t.ex. för att invandraremed akademiska meriter skall få jobb inom sittområde är lovvärda.Många landsting är också bra förebilder. Man harinom resp. län tagit reda på vilka som harsjukvårdsutbildning och sedan givit dessaundervisning i vad man kan kalla svenskayrkesspråket. Det har också visat sig att de somdeltar i denna utbildning lärt sig ävenvardagssvenska snabbare. Sedan har de fått arbeteinom vården. Det här kan man naturligtvis ta efterinom flera yrkesområden.En kortare handläggningstid och snabbarekommunplacering skulle också göra det möjligt attöka flyktingkvoten, något som vi alla eftersträvar.Jag tycker också att det finns anledning att påminnaom att vår flyktingpolitik består av flera delar ochinte enbart av vårt flyktingmottagande.En viktig del av vår flyktingpolitik är att arbetaförebyggande -- att arbeta aktivt i FN och andraorganisationer för att försöka lösa konflikter så attflyktingsituationer inte uppstår och att arbeta föratt respekten för de mänskliga rättigheternaupprätthålls.En annan viktig del av vår flyktingpolitik ärbiståndet till flyktingar i tredje världen. gerekonomiskt bistånd till bl.a. UNHCR. Sombidragsgivare är ett av de största länderna iförhållande till sin folkmängd. Men UNHCRsresurser är otillräckliga, och dess inkomster har istort sett legat still , trots att antaletflyktingar fördubblats mellan 1980 och 1990.Det behövs en samordning inom FNs ram, eninternationell dialog om flyktingproblemen, ochdet behövs konkreta förslag till lösningar. I detarbetet har en viktig uppgift. I Sverigeutreder vi nu förutsättningarna för och en möjliginriktning av en sammanhållen flykting- ochimmigrationspolitik. Den idéskiss som finnsanvänds också av den arbetsgrupp som UNHCRtillsatt för att hitta varaktiga lösningar påflyktingfrågorna.Herr talman! Jag tycker alltså att det finns en heldel positivt att säga om vår svenska flyktingpolitik.Anf. 106 ():Herr talman! Vi tycks alla vara överens om att viskall föra en generös flyktingpolitik. Fråga alla sexriksdagspartier, och du får samma svar. Men när vikommer fram till den konkreta situationen upphörsamstämmigheten.Alla som sysslar med flyktingar på nära håll märkergång på gång hur människor, både vuxna och barn,bryts ned. De hamnar på sjukhus för psykiskaproblem, får lugnande medel och mår allt sämreunder sin väntetid.Vi vet också att vi har sänt tillbaka människor somsatts i fängelse och t.o.m. utsatts för fönyad tortyr.Detta gäller inte enstaka fall, utan det harförekommit alltför ofta.Det är fruktansvärt att vi bedriver en flyktingpolitiksom gör att flyktingarna mår ännu sämre efterväntetiden än de gjorde när de anlände till Sverige.Jag anser att praxis inte överensstämmer medlagens bokstav och anda.Att vi sedan har en bra invandrarpolitik för demsom har fått uppehållstillstånd och försöker lotsa utinvandrarna i arbete och ge dem braspråkkunskaper vill jag stryka under. Det finnsnaturligtvis saker som kan förbättras, men i stortsett är vår invandrarpolitik följsam och bra. Detfinns nu också planer på att man skall lägga upp ettsärskilt program för varje flykting, och det kanutvecklas till en mycket fin invandrarpolitik.Däremot ställer vi oss mycket tveksamma till denasylpolitik som vi bedriver. Den har hårdnatytterligare . Jag tänker t.ex.på den retroaktiva lagstiftningen.Anf. 107 ((fp):Herr talman! Jag förstår om att det är jobbigt att ständigt få kritik när detgäller flyktingpolitiken. Men kritiken kommer intebara från mig utan även från många andra, intebara här i utan från olika delar avsamhället, bland dem säkerligen många som jagtror är allmänt respekterade i samhället för sinkunnighet och saklighet på området.Finns det inget positivt i flyktingpolitiken, undrarMaud Björnemalm. Självfallet finns det en delpositiva saker och också en hel del där folkpartietliberalerna har varit glada över framstegen. Jagtänker på det nya mottagningssystem som vi hoppaskan ge kommunerna en möjlighet att slussa utflyktingarna fortare i arbete och en del andra sakersom har skett. Men det är bara så förtvivlat svårt attvara så nyanserad som när vi lever i en verklighet som präglas avutomordentligt dramatiska beslut. Jag tänker påbeslutet från , som innebär att50 % eller färre av de asylsökande får stanna iSverige mot tidigare. Det är såförtvivlat svårt att vara nyanserad i en så oerhörthård verklighet, där det ständigt kommer nyadråpslag mot skyddsbehövande flyktingar somsöker sig till Sverige.Maud Björnemalm tyckte att vi som är kritiska intevill se helheten. Men det är just helheten som jag ärbekymrad över.Den nya utlänningslagen hindrar inte någon från attta sig till , säger . Och detlåter ju mycket trevligt. Jag kanske inte är likasegerviss, men jag noterar ändå attsocialdemokraterna och även deflyktingmottagande myndigheterna måtte blibesvikna över att den nya flyktinglagen intelyckades hindra fler människor att ta sig till ,eftersom invandrarverket, som , ju planerade för 20 000 flyktingar, alltså10 000 färre än det blev. Så nog måtte man frånregeringens sida vara en aning besviken över attdessa prognoser inte höll trots lagen.Solidaritet är något som är vackert att diskutera ochatt lyssna till men som inte finns i verkligheten närdet gäller flyktingarna i , åtminstone inte itillräcklig utsträckning. Solidaritet isocialdemokratisk tappning innebär att de facto-flyktingar inte har någon laglig rätt att få skydd iSverige. Den gäller endast de flyktingar som harsärskilt starka skyddsbehov. Det räcker inte medskyddsbehov, det räcker inte med starkaskyddsbehov, utan flyktingarna måste ha särskiltstarka skyddsbehov för att få stanna i Sverige.Tidigare fanns det en lag som skydd för derasrättigheter.Solidaritet i socialdemokratisk tappning innebärockså att asylsökande dumpas till det fattiga istrid mot de internationella regler som vi har skrivitunder och den innebär också att man tar 700milj.kr. från biståndet för att finansiera den svenskaflyktingmottagningen. Det är i varje fall inte liberalsolidaritet.Anf. 108 ():Herr talman! frågade om detinte finns något som är positivt i svenskflyktingpolitik. Jag har tagit upp problem ochområden som vi kritiserar och där vi anser attregeringen och socialdemokraterna inte för engenerös och human flyktingpolitik. Jag har tagitupp beslutet från där det är ettundantag i utlänningslagen.