prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — Men frågan är om det blirmindre byråkratiskt. I de instruktioner som postenhar skickat ut till föreningslivet står det fortfarandeatt breven skall stämplas med ett B, dvs. ingenförändring från tidigare. skall breven i ställetfrankeras med fullt ekonomibrevsporto på 4:60.Föreningslivet skall räkna och fylla i antalet brev påen följesedel. Sedan skall breven och följesedelnlämnas in i kassan på postkontoret tillsammans medföreningens abonnemangskort.Abonnemangskortet finns kvar, men någonabonnemangsavgift behöver inte betalas. Sedanskall dessa följesedlar skickas till posten varjehalvårsskifte.Fortfarande finns alla dessa kontrollfunktionerkvar. Vi måste räkna breven, och vi måstehalvårsvis följa upp följesedlarna. Hela dennarundgång för att få en reduktion tillbaka på enganska stor mängd pengar. Hela systemet är gjortför att posten skall ha finansiella förutsättningar attplacera dessa stora belopp.Anf. 154 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag inser de aspekter som FredrikReinfeldt tar fram. Jag tror ändå att en föreningeller organisation har anledning att hålla ordning påhur många brev man skickar och gör enförteckning. Jag tycker inte att det är orimligt.Däremot är det orimligt att posten skall hålla redapå vad som finns inuti kuverten. Det är vad detgamla systemet byggde på. Jag tror att detta är ennödvändig förändring för att i ett längre perspektivkomma in i en bättre fungerande postservice.Anf. 155 ():Herr talman! Det här är intressant. Posten har i dagegentligen bara en monopolverksamhet kvar,nämligen frimärksutgivningen. I någon mån finnsdet konkurrens på alla andra områden som postenär verksam inom. Det gäller distribution av brev . Bl.a. har i Stockholmuppmärksammats.Tyvärr får jag känslan av att litet komplicerandesystem som bygger på återbetalning osv. binder fastkunderna vid en enda producent av denna service,nämligen posten. Det är också något som kommerfram i den offentliga utredning där man bl.a.diskuterat att utvecklingen skall gå mot attpostbefordran blir en konkurrensutsattverksamhet.Portoutgifter utgör betydande kostnader förföreningslivet. I när kommuner och andrabidragsgivare minskar sina bidrag har det en effektatt portokostnaden blir dyrare.Anf. 156 Kommunikationsminister ():Herr talman! Både och jagvälkomnar säkert en ökad konkurrens även pådetta område. För försändelser som skalldistribueras över hela vårt stora, långsmala ochvackra land kostar det mycket pengar att manuelltse till att försändelserna kommer ut till varjebrevlåda. Där finns det ingen konkurrens . Detär den verksamhet som är minst lönsam. Jag kaninte ge något svar på om denverksamheten över huvud taget går ihop förpostens del. Men jag kan försäkra att denverksamheten är den minst lönsamma av deverksamheter posten har.Den verksamhet som är konkurrensutsatt, därdet nämnda företaget är inblandat, har enhelt annan problematik. Där handlar det ommassdistributionens fördelar.Anf. 157 ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag konstatera attförändringen av systemen har mötts med storförvåning inom föreningslivet. Föreningarna serframför sig att det hela blir mer komplicerat, högrekostnader för föreningarna och stora vinster förposten -- om man bortser från förutsättningarna föratt kunna producera denna överlikviditet.Det finns en risk att posten, mot bakgrund av kan hävda att man faktiskt måste distribuerapost över hela landet och därmed bedriver enverksamhet som inte går med vinst, inte hellersköter sig när det gäller postutdelningen i t.ex.storstadsregionerna.Jag tror att denna typ av regler binder fast helaföreningslivet vid posten och det i när detsnart kommer att finnas många sätt att skicka post,t.o.m. att kunna kommunicera med hjälp avdatorer.Anf. 158 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag välkomnar konkurrens framöveräven på detta område. Jag tror att det är det bästasättet att få ett system att bli kostnadseffektivt ochsom fungerar i olika avseenden -- och där det sättsett riktigt pris. vet vi inte om ett riktigt pris tasut eftersom det fortfarande råder ett monopol.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1991/92:283 om trafiken vidTrollhättan-Vänersborgs flygplatsAnf. 159 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att flygtrafikenvid Trollhättan-Vänersborgs flygplats, som ingår idet nationella nätet, skall kunna säkras.Trollhättans flygplats är en kommunalt ägdflygplats. Det är riktigt som frågeställaren påpekaratt denna flygplats ingått i det nät avflygplatser som trafikeras av Linjeflyg och SAS ochsom har definierats som primärnätet.Det utvecklingsarbete som bedrivsinom luftfartsverket och regeringskanslietbeträffande verkets framtida struktur syftar till attfinna effektivare driftsformer bl.a. genom nyahuvudmannaskapsformer på de statligaflygplatserna. Något förstatligande av kommunalaeller privata flygplatser har därvid inte diskuterats.En del i arbetet är att definiera och avgränsa statensansvar inom flygplatsnätet med meraavreglerade marknadsformer inom flygtrafiken.Detta arbete är endast påbörjat, och någotställningstagande i frågan för del redannu är därmed inte aktuellt.Mot denna bakgrund är jag nu inte beredd att vidtanågra åtgärder med anledning av frågan.Anf. 160 ():Herr talman! Med tanke på statsrådets någotavvaktande svar, vill jag ställa en ytterligare frågatill statsrådet.Trollhättan-Vänersborgs flygplats är synnerligenbetydelsefull för hela regionen. var där160 000 resenärer. Det var en väsentlig siffra intebara för utan också för hela norraBohuslän och . Sedan kom den s.k.flygkrisen. Då minskade antalet flygande under dethär året.Detta har inte bara lett till kortsiktiga ekonomiskabekymmer, utan det har också lett till att tankarnapå en ny flygplats har helt avbrutits. Man har t.o.m.låtit göra en koncessionsprövning av en ny störreflygplats i regionen. Men utvecklingen ochvalresultatet har lett till att det resonemanget intelängre gäller. mellan de fyrakommuner som driver flygplatsen har sagts upp. råder ett avtalslöst tillstånd. Det finns ett akutnedläggningshot till den 6 januari.Statsrådet vill inte agera . Vi får hoppas attflygplatsen överlever det utredningsarbete sompågår inom luftfartsverket. Med tanke på attflygplatsen anses vara av nationell betydelse vill jagunderstryka att det faktiskt finns risk för att detreguljära flyget upphör inom mindre än en månad.I dag har vi ett avtalslöst läge. Personalen harinformerats om att den möjligtvis blir uppsagd.Jag måste fråga mig om man från statens sida kanåse en utveckling av detta slag för en flygplats iSveriges femte största region. Kan man inte tänkasig att statsrådet medverkar till att mantidigarelägger eller påskyndar en konkretisering avvad luftfartsverket och staten skall göra?Anf. 161 Kommunikationsminister ():Herr talman! Regeringens strävan är attupprätthålla en god transportförsörjning i landetsolika delar i enlighet med trafikpolitiskamål. Det är i det perspektivet vi måste se påexempelvis . Man måste ocksåväga in tillgången på annan trafik och till flygplatseri närheten, t.ex. , ochSkövde. Men eftersom en avvägning ännu inte hargjorts beträffande hela landet är det litet tidigt attjust nu slå fast betydelse för detnationella transportsystemet. kommerregeringen att arbeta med definitionen av ettnationellt flygplatsnät.Herr talman! Dessutom måste man väl ändåtillmäta de kommunala beslut som har fattats idenna fråga av demokratiskt valda församlingar enviss respekt. Att vi i denna kammare skulle gå inoch förstatliga verksamheter och kullkasta beslutsom har fattats i demokratisk ordning verkarknappast ligga i tiden.Anf. 162 ():Herr talman! Jag delar gärna statsrådetsuppfattning i fråga om att springa över kommunalabeslut. Men problemet är att det just nu inte finnsnågra kommunala beslut. Förhoppningsvis skallkommunala beslut fattas under i fyrakommuner. Det är en grundläggande förutsättningför att vi över huvud taget skall ha någonfungerande flygplats i denna region. Om man hållermed om att denna flygplats har ett nationelltintresse är det högst rimligt att man agerar iavvaktan på beslut och för att påverka, fram till detatt dessa kommunala beslut fattas.Anf. 163 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är naturligtvis en svår situationsom råder i flygplatsfrågan. Jag konstaterar att endel kommunala beslut har fattats. kommer ett arbete att skenär det gäller att definiera vad som är ett nationelltflygplatsnät. I avvaktan på detta kan jag inte, ävenom jag gärna skulle önska det, ge ett mer konkretsvar på denna fråga.Anf. 164 ():Herr talman! Jag har mycket stor förståelse för deti sig. Jag vill ändå säga att läget är det att ingen avägarna har fattat beslut om en fortsättning. Dekommer förhoppningsvis att göra det månad. Skulle detta leda till attLandvetter och eller bliralternativa flygplatser för tvåstads- ochfyrstadsregionen, har man, möjligtvis genompassivitet, medverkat till en katastrofal utvecklingför denna region.Anf. 165 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill gärna upprepa något som jagsade i samband med en annan fråga. En mycketintressant och viktig utveckling är den som är pågång vad gäller avregleringen av inrikesflyget. Jagär helt övertygad om att i det perspektivet kommerTrollhättans flygplats och andra motsvarandeflygplatser att få en renässans. Förutsättningar föratt skapa fler livskraftiga kommunala flygplatserkommer att finnas. Jag tror inte att vi skall strävaefter att förstatliga fler flygplatser, utan efter attskapa ett underlag för ett bärkraftigt inrikesflyg påallt fler flygplatser runt om i Sverige.Anf. 166 ():Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning. Viskall inte förstatliga. Jag hoppas att den framtidamodellen leder till det som statsrådet vågarförutskicka om flyget i denna region.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1991/92:265 om ochbostadsbidragenAnf. 167 Socialminister ():Herr talman! har mot bakgrundav information om bostadsbidrag frågatmig om jag anser att för få medborgare är beroendeav bostadsbidrag för att klara hyran.Naturligtvis anser jag inte att för få medborgare ärberoende av bostadsbidrag. Men när man minskarde generella subventionerna till bostadsbyggandetkan det ofta vara motiverat att förbättrabostadsbidragen. Så skedde t.ex. i samband medgenomförandet av skattereformen.Jag vill säga att det är viktigt att allamedborgare får kännedom om de stödformer somfinns, så att de som behöver stöd också kan sökabidrag.De regler som gäller för bostadsbidragen innebäratt ansökan om bidrag måste lämnas in . Detär därför en naturlig uppgift för den ansvarigamyndigheten, , att informeraom möjligheten att söka bostadsbidrag. Detta ärangeläget inte minst för de nya grupper som kanvara berättigade till bidrag.Anf. 168 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Socialministern väljer att kalla det för information.Jag ser det mer som en kampanj, som harlanserat. Det sker bl.a. på kommunikationer runtom i landet. Vi har även sett på televisionen att manhar uppmanat folk med låg inkomst eller hög hyraatt söka bostadsbidrag.Det kanske inte är något konstigt i sig, att staten viakommuner och landsting har ett system där manmed ett socialt skyddsnät garanterar dem som harsvårt att klara sin försörjning, att klara hyran,tillgång till olika former av bidragssystem. Men detär inte detta det handlar om i detta fall. Det handlarom att vi tror att det finns otillfredsställda behovhos människor som de själva inte är medvetna omoch att vi via kampanjer försöker att få dem att sökabidrag. Det tycker jag är ett mycket konstigt sätt attgå till väga på.Man borde se det som en varningssignal, närstatliga myndigheter tvingas att marknadsföra olikatyper av bidragssystem. Det sänder märkligasignaler när människor får se reklamskyltar somuppmanar till att söka bidrag, i då den nyaregeringen talar om att vi inte skall vara i behov avlika mycket bidrag, att den kommunala sektornskall minskas och att vi skall få mer över av lönenatt leva på.Bostadsbidragen är till viss del en kommunalkostnad. Bostadsbidragen kostar 4,8 miljarder, ochkommunerna är berättigade till statsbidrag endastför 2,4 miljarder. Det har varit ett sätt att skjutaöver kostnader på kommunerna. hörde jag i ochför sig att den kommunalekonomiska kommitténhar föreslagit att staten skall ta över helabostadsbidraget. Då blir detta ett fall endast förstatskassan.Anf. 169 Socialminister ():Herr talman! När man har ett selektivt stöd, ettstöd riktat till personer med dåliga inkomster ellerlåga inkomster och höga kostnader, som i detta fall,måste man gå ut och informera om stödet för att demänniskor som har rätt till det också skall kunnasöka det. Annars kommer slumpen att avgöra vilkasom får kännedom om stödet och vilka som inte fårdet. Med ett mer generellt stöd, som barnbidraget,slipper man ifrån hela den administrativaprocessen. Man behöver inte göra reklam för det.Ingen behöver gå ut och göra reklam förbarnbidraget, därför att det betalas ut automatiskt.Jag tycker i och för sig att det är bra om man kanha så generella system som möjligt. Men när mantrappar ned bostadssubventionerna, som vi hargjort , är det svårt att undvika ett riktatstöd som ger möjligheter också för hushåll med lågainkomster att bo hyggligt. Det är därbostadsbidragen kommer in i bilden.För mig är det självklart att alla skall informeras omden möjlighet de har att vid låga inkomster ochhöga kostnader få bostadsbidrag. Jag kan inte se attdet är något fel att myndigheterna använder demest effektiva informationskanalerna, t.ex. TV, föratt nå ut med denna information.Anf. 170 ():Herr talman! Statsrådet talar här för mer avgenerella system. Det beklagar jag. Ett avproblemen när det gäller bostadsmarknaden är detsätt på vilket man har dolt de verkliga kostnadernavia bl.a. statliga subsidier. Det har skattereformennu i viss mån korrigerat. Jag trodde att inriktningenskulle vara att man inte via generella system skallosynliggöra kostnader. Det gör att människor leveri tron att de bor billigare än vad som faktiskt ärfallet.Jag tror att många är överens om att det krävs enrörlighet på marknaden, bl.a. på så sätt attmänniskor, när de upptäcker att de har högaboendekostnader, inte alltid ställer sig frågan vilkanya bidrag de kan få utan att de i stället ifrågasätterom de har ett för dyrt boende. Både osynliga ochsynliga bidrag bidrar tyvärr till att låsa fastmänniskor i ett för dyrt boende.Anf. 171 Socialminister ():Herr talman! Man måste skilja på de generellabostadssubventionerna och de riktadebostadsbidragen. De generellabostadssubventionerna döljer naturligtviskostnaderna för hyresgästerna -- det ärhuvudsakligen hyresgäster som får dessa bidrag.De riktade bostadsbidragen får de boende direkt ihanden, och de ser alltså vilka konstnader de har,även om de har andra inkomstkällor än t.ex.förvärvsarbete, som för de flesta bidrar till attfinansiera boendekostnaderna.Jag tycker att det är en riktig utveckling som vi harsett exempel , när vi minskarbostadssubventioner men med hjälp av riktadebostadsbidrag ser till att de personer som har lågainkomster ändå kan få bo hyggligt. Jag är övertygadom att när den nya regeringen nu tar ytterligare stegi samma riktning mot minskade generellasubventioner, kommer vi också att tvingaskompensera hushåll med låga inkomster genomökade bostadsbidrag.Anf. 172 ():Herr talman! Vi är helt överens om att deninriktningen är riktig. Som jag sade inledningsvistycker jag att det är helt riktigt att en ensamståendeeller en familj i ett läge där det är svårt att klaraförsörjningen kan få bostadsbidrag. Men jagkänner igen det som gör somvärnpliktig. Man måste göra storainformationsinsatser för att människor över huvudtaget skall känna till vilka bidragssystem som finnsi samhället. Många av bidragen räknas ut medutgångspunkt i olika brytpunkter, dvs. mångaklarar sig utan bidrag, men de skall ändåinformeras om sitt behov.Jag tycker att det är en felaktig signal när statligaverk eller kommunala myndigheter ägnar sig åt attgöra reklam för bidrag. Det är inte att ifrågasättaatt bidragen finns. Jag är övertygad om attmänniskor som är i behov av dem kommer attkunna ta del av dem även utan dessareklaminsatser. Det är min poäng.Anf. 173 Socialminister ():Herr talman! Jag är nog litet oroligare än FredrikReinfeldt för att slumpen kommer att avgöra vilkasom får kännedom om dessa bidrag, ifall man baraförlitar sig till att människor själva skall sökabidrag. Låt mig ge ett exempel från ett annatområde.Vi lägger snart fram en proposition till riksdagenom att ensamstående skall kunna få ett bidrag förförra året, detta år och en bit av , somkompensation för den borttagnaskattereduktionen. Det är självklart för oss att gå utoch informera alla ensamstående, att använda allakanaler som står till buds för att de skall få veta attde har denna möjlighet. Annars är det de somslumpmässigt råkar komma över informationensom får dessa pengar, medan andra blir utan ochkanske upptäcker det , när de inte längrekan söka bidraget. Det tycker jag inte är någonsärskilt bra lösning.Anf. 174 ():Herr talman! När man inför ett nytt bidragssystemeller gör större förändringar inom ett bidragssystemkan det vara sant att det inte finns kännedom omdet. Det är något annat att, som statsrådet säger isvaret, göra reklam för samma typ avbidrag. Jag känner igen detta från en del avvärnpliktsförmånerna.Det är klart att folk känner till att det finnsbostadsbidrag. Har man en låg lön eller hög hyra,vad nu dessa begrepp står för, bör man uppsöka sinkommun för ett samtal. Den signalen uppfattar jagsom något märklig. Jag tror inte att människor iallmänhet lever i okunnighet om att det finnsnågonting som heter bostadsbidrag.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1991/92:274 omfamiljerådgivningsverksamhetenAnf. 175 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig om vilkaplaner regeringen har för att trygga en brafamiljerådgivningsverksamhet över hela landet.Socialstyrelsen har i en rapport (SoS-rapport1989:10) föreslagit en ändring i socialtjänstlagensom innebär att kommunerna åläggs att erbjudafamiljerådgivning till dem som så önskar.Rapporten har remissbehandlats.Förslaget bereds nu i socialdepartementet.Anf. 176 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för svaret, mendet innehöll inte något som jag inte visste. Det ärpå grund av att jag vet det som sägs i svaret som jaghar frågat vad regeringen tänker göra.Huvudmannaskapet för denna verksamhet hardiskuterats ända sedan socialtjänstlagen kom till. Ipropositionen undantogs familjerådgivningen ochden barnpsykiatriska verksamheten frånkommunalisering. Man ansåg att det behövdeutredas ytterligare om de små kommunernaverkligen skulle klara dessa uppgifter eller om detbehövdes regionala lösningar.Frågan har utretts , och det har skapaten viss oro. På många håll har man bara kortsiktigalösningar. Jag kan naturligtvis inte lasta den nyaregeringen för det, och det är heller inte minmening. Jag vill seriöst veta vilka planer regeringenhar för att vi skall kunna trygga en bra verksamhet.Jag skulle vilja ställa några följdfrågor. Tänkerregeringen lägga fram några förslag i frågan, ellertycker man att det är bra som det är? Omregeringen tänker lägga fram några förslag, hur sertidsplanen ut? Enligt min uppfattning är det en renbesparingsåtgärd att ha en trygg och brafamiljerådgivning. Det behövs verkligen besked ihuvudmannaskapsfrågan. Rapporten visade ocksåatt det är lönsamt att bygga ut familjerådgivningen.Man sparar pengar i en annan ände så att säga. Detär svårt att tillgodogöra sig några besparingar närdet råder osäkerhet om huvudmannaskapet, däravmina frågor.Anf. 177 Socialminister ():Herr talman! Jag kom in i departementet för baranågra veckor sedan och har trillat över dettaärende. Det är riktigt att det har legat ganska längei departementet. Remissbehandlingen var klar fördrygt , och det har inte hänt någontingsedan dess.Vi kommer att gå igenom det underlag vi har ochse om vi behöver ytterligare underlag innan vi kankomma tillbaka till . Min förhoppning äratt kunna göra det under nästa år.Lena säger att den utredning vi talar om,dvs. , visar att detta ärsamhällsekonomiskt lönsamt eller att det är en renbesparingsåtgärd. Det är kanske en liten överdrift.Det var bara en del avfamiljerådgivningsverksamheten, det som kallassamarbetssamtal, som påvisades kunna varasamhällsekonomiskt lönsam under vissaförutsättningar. Man kan inte uttala sig fullt såtvärsäkert om hela verksamheten.Jag delar uppfattning attfamiljerådgivningsverksamheten är en angelägenoch bra verksamhet. Jag avser att återkomma tillriksdagen i någon form under nästa år.Anf. 178 ():Herr talman! Jag hoppas att det blir under förstahälften av . Det är viktigt att man får klarheti huvudmannaskapsfrågan, så att man ute ilandstingen och de kommuner som bedriververksamheten kan ta ställning. fattas mycketkortsiktiga beslut. Detta skapar oro både blanddem som arbetar där och bland dem som är kunder,som behöver en långvarig kontakt osv. Jag hoppas att beskedet kan komma underförsta halvåret.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1991/92:254 omsysselsättningen i ÖrnsköldsvikAnf. 179 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen har för avsikt att tillfälligt inplacerasamtliga församlingar i istödområde 2.Propåer om tillfälliga inplaceringar i stödområdeeller tillfälliga förändringar i stödnivån i detpermanenta stödområdet har kommit in från ettantal kommuner.De bereds nu i och jag är därför inte beredd att kommentera enskildakommuners begäran om inplacering i stödområde.Då , som framställt frågan, anmältatt hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen attBritta i stället fick delta i överläggningen.Anf. 180 ():Herr talman! Allmän artighet gör att jag tackar försvaret, även om jag inte fick något svar.Anledningen till att jag tar emot svaret är att ElvySöderström har blivit sjuk.Anledningen till att ställde dennafråga är den besvärliga arbetsmarknadssituationsom vi har i kommunoch hela . Strukturförändringarnaunder har inneburit att 2 000arbetstillfällen i harförsvunnit. har 1 300personer varslats. 1 000 av varslen har blivitverksställda. Man väntar ytterligare varsel, bl.a.beroende på att företagen saknarutbildningsresurser.Den strukturförändring som skedde lyckades man klara bl.a. genom detlokaliseringstöd man kunde få när Örnsköldsvikvar inplacerat i stödområde. Erfarenheterna visaratt de företag som startades då har klarat sig bra.Vi har en företagsstruktur som, förutom de storatunga industrierna, också innebär att det finnsmånga små företag.Men är situationen problematisk förÖrnsköldsvik. Arbetslösheten stiger, och detbehövs snabba insatser. Det är kris på mångaområden, bl.a. för byggnadsarbetarna, och det äroerhört viktigt att man kan vända den nu negativatrenden. Det behövs som sagt aktiva insatser, ochde behöver sättas in snabbt. Det finns företag somhar förutsättningar att växa och som vill växa, ochdet finns vilja till nyetableringar. Detta skulle mankunna klara mycket bra om man hamnade istödområde 2.Jag har naturligtvis respekt för att denna fråga ärunder behandling, men jag undrar ändå omtidsperspektivet i detta sammanhang, eftersomdenna fråga är mycket brådskande.Anf. 181 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Tyvärr är det ett mycket stort antalkommuner som har problem medsysselsättning och arbetstillfällen. Det har tvåmånader i rad rört sig om 17 000 varsel, och varslenkommer i huvudsak från industri och näringsliv iövrigt. Jag är mycket väl medveten om situationeni , och den kommer attbedömas på rätt sätt när jag får enföredragning av samtliga de ansökningar frånkommuner om omplacering vilka på ett eller annatsätt kommer upp till behandling inomdepartementet. Den föredragningen kommer somsagt att ske , och därefter kommer såsmåningom vissa beslut.Anf. 182 ():Herr talman! Jag vet att arbetsmarknadsministernär väl förtrogen med situationen i ochför den delen i hela .