prot · GE09105 · 1991-05-02 00:00:00 — Vi måste hjälpa de baltiska staterna attutveckla sina politiska och offentliga institutioner.Vi måste med hjälp av ett aktivt utbyte stärka debaltiska medborgarnas samhörighet med väst ochderas delaktighet i den västerländska traditionen.Det är bråttom. Detta är inte något som vi kandebattera och diskutera i det långa perspektivet. Viser en utveckling öster om oss somkännetecknas av ett snabbt sovjetiskt sönderfallinom ekonomins och politikens områden. Det är ettsönderfall som kommer att få inte bara politiskakonsekvenser utan självfallet också materiellakonsekvenser. En politisk oaning, enhyperinflation och en växande ekonomisk misär ärnågot som är en allt snabbare, växande verklighet.Det innebär att vi i vår alldeles uppenbara närhetkan komma att få se den nöd som helt rätt konstaterade att vi ännu inteser. Men det är inskrivet i det utvecklingsförloppsom vi ser i den sovjetiska unionens ekonomi.Mot den bakgrunden måste man tyvärr konstateraatt det finns en oacceptabel senfärdighet i hurregeringen politiskt har lett de svenskabiståndsinsatserna. Mot bakgrund av de krav somriksdagen har ställt för stöd till marknadsekonomioch demokrati, är det nästan parodiskt att se attmerparten av vad som har gjorts har varit attge ekonomiska bidrag till svenska statligamyndigheter för utbildning av baltiskamyndigheters personal. Jag har respekt för svenskskatteförvaltning, fru talman, men jag tror inte attutvecklingen mot marknadsekonomi i de baltiskastaterna är stensatt med överförandet av de bästakunskaperna om det svenska skattesystemet. Jaghar all respekt för svensk trafikplanering. Jag harrespekt för många av de offentliga myndigheternasförmåga att administrera. Men jag tror inte att detär genom att exportera den svenskaadministrationens syn på hur en stat administrerassom vi kan se nya företag och ny ekonomi växa frami Baltikum.Med tanke på vikten och perspektivet, är detoacceptabelt att så litet har gjorts och att det somhar gjorts har fått en inriktning som bildar ettmönster som tycks peka på att de ansvariga tyckstro att marknadsekonomi växer fram genom attsatsa på utbildning i byråkrati.Inom ramen för vad som sägs i detta betänkandemåste regeringen nu sätta fart. Det är bra att vi häri , och som det kommer till uttryck i dettabetänkande, är överens om att det är utvecklingenmot demokrati och marknadsekonomi som måsteprioriteras. Då ställs det krav på att regeringenlever upp till detta.Vi moderater har i det betänkande sombehandlades tidigare här också föreslagit attbiståndsmedlen till de baltiska staterna bör ökasmed ytterligare 50 milj.kr. och i praktikenfördubblas. Men inriktningen måste vara att ökakunskapsöverföringen om marknadsekonomi ochföretagande. Av miljöskäl är det viktigt att görainsatser på energi- och miljöområdet, eftersomdetta kommer att bli en förutsättning för att debaltiska staterna skall kunna upprätthålla en stordel av sin industri. De måste få miljömässigtacceptabla sätt att producera energi och produceraöver huvud taget.Detta är också viktigt av det skälet, att det är enbartgenom en effektiv energianvändning som debaltiska ekonomierna kommer att kunna bäravärldsmarknadspriser på naturgas och olja. Detfinns sannerligen projekt där man mycket snabbtskulle kunna göra någonting som både harbetydelse för miljön och för energin. I närheten avNarva ligger vad som förmodligen är Europasstörsta utsläppsområde när det gäller svavelutsläppmed två stora kraftstationer där man med hjälp avoljeskiffer producerar inte bara behov avelkrafter utan också exporterar till såväl Leningradsom . En effektivisering av dessakraftstationer skulle leda till omedelbaramiljöeffekter men också ha en mycket storenergipolitisk betydelse.Fru talman! Mycket kan och bör göras när detgäller att stödja utvecklingen av företagande ochhandel. kommer vi i samband medbehandlingen av ett annat betänkande diskuteravad man kan uppnå genom att accelerera och gebättre förutsättningar för svensk handel. Det ärglädjande att notera att näringsutskottet har biträttett yrkande om att skall ha en högberedskap för att inrätta handelskontor i debaltiska staterna.Vi måste självfallet också vid sidan av stöd till denekonomiska utvecklingen ställa krav på att denpolitiska processen tar fart. Det utbyte som i har stor betydelse, och man har nästan kunnatse en tradition av utbyte mellan de baltiskaparlamenten och den svenska växa framoch likaså ett utbyte på regeringsnivå. Men det ärviktigt att slå fast att utbytet mellan och debaltiska staterna måste ske inom samhällslivets allaolika områden. Förvisso är de politiska besluten avstor betydelse, men det är också viktigt att hela detsvenska samhället, inkl. de politiska partierna, tarutmaningen att göra bestående insatser för debaltiska staternas utveckling på allvar.Fru talman! För min del, och jag tror att det gällerför de flesta i denna kammare, är det ett självklartmål för svensk utrikespolitik att medverka till att debaltiska staterna uppnår full självständighet och attvi därmed kan erkänna dem som fullt självständigastater. Detta är ett viktigt mål att manifesteragentemot balterna och övriga omvärlden, menockså att lägga till grund för svensk politikgentemot de baltiska staterna.Den fullständiga desinformation som framför alltmiljöpartiet, och även såvitt jag kan begripa ävenvänsterpartiet, ägnar sig åt i denna fråga gränsar tilldet ansvarslösa. Ni tycks medvetet missbruka ochmisstolka skillnaden mellan de krav som Sverigeställer för ett folkrättsligt erkännande och de kravvi ställer på de baltiska folkens rätt tillsjälvständighet.Det vore en sak om ni ägnade er åt dettatillsammans med -- ochinkludera gärna ledaren i i dettasammanhang -- men en annan och betydligt värresak är att kunna konstatera att ni också gör dettagentemot våra baltiska vänner. Ni sprider därmeduppfattningen att inte ställer krav på dessaländers rätt till självständighet och att det på någotsätt skulle brista i politisk mod.Det handlar i själva verket om att ni anser attSverige skall erkänna förtryckta stater som icke ärsjälvständiga såsom självständiga stater. Om vi harerkänt dem som självständiga stater, hur skall vi dåkunna kräva att de skall bli självständiga stater?Eller vill påstå att , medsovjetiska pass och för del ettnödvändigt visa från den sovjetiska ambassaden, ären självständig stat? Vill hävda attSverige som en självständig stat skall erkänna enstat som inte är självständig? Vad får då defolkrättsliga begreppen över huvud taget förbetydelse?När jag tar del av er reservation i denna del, kan jagkonstatera att ni i er fullkomliga okunskap äransvarslösa. Ni tar som ett exempel på enstat som borde erkänna som en självständigstat. Men har ju inte kontroll över detterritorium som gör anspråk att ha kontrollöver, såvida inte anser att dentaiwanesiska militären har ett militärt grepp överdet kinesiska fastlandet.När det gäller Demokratiska republiken ,och dröjde med atterkänna. Dessa länder använder exempel och argument för att vi nu börerkänna . Med detta sätt att resonera skulleSverige direkt ha erkänt den irakiska ockupationenav . I dessa exempel finns det inte några somhelst folkrättsliga grunder för era resonemang.Jag anser att ni borde skämmas för dendesinformation som ni sprider om Sverigesförhållningssätt till de baltiska staternas krav påsjälvständighet. Jag säger detta eftersom jag självunder i denna kammare krävt att Sverigeskall erkänna de baltiska staternas rätt tillsjälvständighet, och det gör . Men jaghar aldrig hävdat att som ett självständigtland skall erkänna ett land som inte är självständigt.Jag har hävdat att vår politiska uppgift är attmedverka till att de baltiska staterna så snabbt sommöjligt blir självständiga.Fru talman! Detta är något som vi måste medverkatill i det europeiska sammanhanget. Det finns ingetannat sätt att uppnå en baltisk självständighet änförhandlingar mellan och de baltiskastaterna. Vad vi i och i kan göra äratt klargöra att de baltiska staterna är europeiskastater och att , om man vill ha goda relationermed och vara en del av det europeiskahuset, också måste förhandla med dessa de snartallra sista europeiska stater som ännu lider av detandra världskrigets konsekvenser och bär spåren avHitlers och missgärningar mot deneuropeiska civilisationen.Inom ESK finns ett lämpligt forum för att skapa eneuropeisk samverkan för att i form av deninternationella diplomatin skapa en press gentemotMoskva och för att därmed uppnådet som måste vara en stabil europeisk fred, en fredsom för vår del innebär tre nya grannstater. Moskvamåste få klart för sig att vägen till går överförhandlingar med dessa europeiska stater.Fru talman! Med detta vill jag än en gång hävda attSverige måste ha som en viktig politisk uppgift attbereda vägen för att dessa länder inte längre avnågon skall ses som en region i , utan för justvad de är: Tre självständiga stater och självklaragrannar till Sverige.Anf. 87 () replik:Fru talman! var ovanligtgrälsjuk , skulle jag vilja påstå. Det verkarsom om han har många ömma tår i sina skor, ochjag har tydligen trampat på alla samtidigt.När det gäller att missbruka och misstolka ärfaktiskt en mästare. Hur kan hanfå det till att jag har sagt att inte skall haerfarenhetsutbyte och kunskapsutbyte medBaltikum när jag säger att det inte räcker med attlåta det svenska stödet gå till erfarenhetsutbyte ochkunskapsutveckling? Även konkret miljöbiståndmåste till, det är vad jag sade, och har jag citeratmig själv.Det som står i reservation nr 7 innebär attmiljöpartiet sticker hål på de erkännandeprincipersom regeringen gömmer sig bakom och som ocksåGunnar gömmer sig bakom. Det virespekterar är det litauiska parlamentets, folketsvalda parlament, krav på självbestämmande. Detär detta som vi respekterar och går efter.Sedan kan jag inte låta bli att ge ord på vägen när det gällermarknadsekonomi och att marknadsekonominmåste underordna sig de ekologiska ramarna. Trointe att allting blir frid och fröjd bara man införmarknadsekonomi. Det finns åtskilliga exempel påhur medverkan av företag från väst leder till nymiljöförstöring. Den tyska firman har t.ex.byggt en fabrik för kemiska bekämpningsmedelsom är förbjudna i i , ochUSA-koncernen har byggt en i . En sovjetisk miljöekonom säger:De västliga företagen är inte bättre än våraministrar om de inte tvingas till miljöansvar.Enligt uppfattning är det inte enlösning på problem, vare sig deekonomiska eller ekologiska, att så snabbt sommöjligt försöka göra östekonomierna till kopior avden marknadsliberalism som finns i väst.Visserligen har vi varit oändligt mycket effektivarenär det gällt att producera varor och tjänster, menvad har vi åstadkommit? Jo, rovdrift på naturen,miljöskador och ett enormt slöseri. Vi anser därföratt västvärldens stöd till inte skallinriktas på att pådyvla dessa länder västmodellen,utan man skall i stället sikta mot att ge stöd förutveckling av en ekonomi som kan förena rimligproduktionseffektivitet med långtgåendemiljöhänsyn, precis som vi i och i andraeuropeiska länder också måste göra om vi skall fåen hållbar ekonomi i framtiden.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är bra att IngerSchörling har ändrat sin syn påkunskapsöverföring. Jag hörde henne i dennakammare alldeles tala om att det varförnedrande att man från västs sida talade om''deras behov av kunskaper''. I den delen kan IngerSchörling gå tillbaka till protokollet och läsa vadhon sade. Hennes nya upplevelser var i vilket fallsom helst bättre.Inger Schörling trodde att hon trampat på någraömma tår. Nej, det är nog inte så farligt. Däremothar i frågan om självständighetenramlat omkring i porslinsaffären som en berusadelefant.Det handlar inte om, vilket antyddei sin replik, att vi erkänner det litauiskaparlamentets krav på självbestämmande. Dethandlar om huruvida vi skall folkrättsligt erkännade baltiska staterna som självständiga stater. Jagtycker att minimikravet bör vara att man inteförstör ordens innehåll, utan att man klargör vilkenpolitisk prioritering som skall gälla.Symbolpolitiken innebär att orden tappar sinmening. hävdade inte ens i sinreplik att de baltiska staterna är självständiga. Honvill bara att de skall erkännas som självständiga. Istället menar jag att vi skall föra en sådan politikatt de skall kunna bli självständiga. Det förutsätterfaktiskt att vi inser att de ännu inte är självständiga.Det är en ypperligt enkel logik i detta.Det som däremot gör mig upprörd är när jag stöterpå baltiska vänner som i olika sammanhang har fåttuppfattningen att inte erkänner de baltiskastaternas rätt till självständighet, nu när Sverigefaktiskt gör det. Detta bottnar i samtal medmiljöpartister som just missbrukar skillnadenmellan krav på ett folkrättsligt erkännandeoch de krav som ställer på de baltiskastaternas rätt till erkännande. Det handlar inte baraom en debatt i denna kammare, utan det handlarom att ni förmedlar en fullkomligt felaktiginställning rörande svensk politik i denna viktigafråga. Det är skadligt för baltiska vännerna om defår denna felaktiga uppfattning. Det är fullkomligtonödigt och urholkar förmåga att föra enbra Baltikumpolitik. Därför menar jag, IngerSchörling, att ni är ansvarslösa. Inte för att nitrampar på några ömma tår, utan för att ni tramparrunt utan att veta var ni är.Anf. 89 () replik:Herr talman! Vi trampar inte omkring utan att vetavar vi är, . Vi vet precis var vi är.Vi vet precis var vi står. Att oss för att fara runt i och spridadesinformation är fullständigt absurt. Vi harmycket goda kontakter med parlamentariker iBaltikum. Vice premiärministern i är grön.Miljöministern i tillhör de gröna.Detsamma gäller många parlamentariker i Estland.Vi har nästan kontakt med dem. Vi vetprecis vad som rör sig. Kom inte och påstå någotannat.Gunnar sade att jag hade citerat mig självrätt och att det lät mycket bättre den här gången.Det var som hade missuppfattatdet jag sade. Balterna var besvikna på att detbistånd de ditills hade fått bara varerfarenhetsutbyte. Sju delegationer från Sverigehade varit där för att höra sig för om hur mycketman visste om problematiken. Man skulle ta redapå vilken typ av bistånd som skulle ges. Det var denbesvikelsen jag gav uttryck för. Men i mitt citat sadejag ''Det räcker inte med att låta det svenska stödetgå till erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling.Konkret miljöbistånd måste också till.''Anf. 90 () replik:Herr talman! När det gäller kunskapsöverföringenär det som nu säger bra.Beträffande erkännandet blev jag inte riktigt klokpå om ni visste vad det handlar om. Jag fick höraatt ni har goda kontakter i . Men det berörinte den fråga som jag talar om här, nämligen att nii reservationer och i allmän politisk agitationhävdar att tvekar på målet när det gäller atterkänna de baltiska staterna och deras rätt tillsjälvständighet. Ni förmedlar ett intryck av denopinion som har kommit tilluttryck runt om i landet och som har lett till enförändring i svensk utrikespolitik. Ni förnekardenna omsvängning därför att ni missbrukarskillnaden mellan de krav som vi ställer på ettfolkrättsligt erkännande och de krav som ställer på baltiska staters rätt tillsjälvständighet.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 91 () :Herr talman! Först vill jag tala om att tvåreservationer kom bort i data- ochpappershanteringen. De föreligger nu somsärskilda yrkanden delade på ledamöternas bänkar.Herr talman! efter påsk gjorde jag en resatillsammans med miljö- ochresurssektion till och Leningrad.Det var imponerande att tala med den person somordnat med de enorma stenblocken som skyddarparlamentet i . De hade hämtats från engravstenshuggare och körts dit under ett partimmar . Det var mycket tankeväckande attbesöka denna unga demokrati, där folketbokstavligen slår vakt om sina förtroendevalda.När frigörelsekampen började var centerpartiettidigt där och undersökte på vilket sätt vi bästkunde bistå esterna. har mångapersonliga kontakter knutits och ett estnisktcenterparti bildats. mottogs vi hos presidentEdgar Salisaar och fick klart för oss att depersonliga kontakterna och vänskapen betydermycket för detta grannfolk. Man var mycketintresserad av den internationella konferens iStockholm som föreslår att skall tainitiativ till. Den skulle ytterligare kunna bidra tillatt sätta press på Sovjetledningen att medverka förhandlingslösning, som återger de baltiskarepublikerna deras självständighet.Centern anser att möjligheterna att få till stånd ensådan konferens i första hand bör prövas inomESK-processens ram. Ett sovjetiskt veto får dockenligt vår åsikt inte bli ett avgörande hinder. Om enESK-konferens förhindras, bör ta initiativtill att finna andra former för en sådaninternationell konferens om . Vi anser attriksdagen bör bifalla detta förslag, som förts fram iyrkande 9 i vår partimotion U507.Jag yrkar bifall till det särskilda yrkande förmom. 32 som delats på bänkarna.I vill man stoppa det särskilt dåliga ochriskabla kärnkraftverk av Tjernobyltyp som ligger inärheten av denna femmiljonersstad.Stadsfullmäktige i kommer att utlysa entävling om metoder att ersätta energin. De varmycket intresserade när jag erbjöd mig att kontaktaexperter i och som i den s.k.Balaton-gruppen, med vetenskapsmän från västoch öst, arbetar för ett energiprogram för Europautan kärnkraft och kol. Investeringar för attmodernisera industrin kommer att innebära ocksåenergieffektivisering.Vi besökte den egendomliga dammbyggnad tvärsöver som man projekterat sedan längeför att den skulle hindra översvämningar, som mantrott att havet orsakat vid kraftig vind mot inlandet.Den vetenskapliga expertisen tvivlar på denna teorioch är nu nästan samstämmigt mot projektet, somändå rullar på.Vi blev skakade över hur nedslitet och förfalletmycket var både i och i Leningrad.Miljöförstöringen kommer att kräva stora resurseroch mycket kunskap för att avhjälpas.Centerpartiet har i annat sammanhang föreslagitatt minst skall fördubbla biståndanslaget tillBaltikum, för kommandetreårsperiod, utan att dessa pengar tas från u-hjälpen. Hur fattiga många människor än är här,finns det ingen likhet när man jämför medsituationen i många . Här är det för vår delfråga om en naturlig grannhjälp, som dessutomgynnar vår egen miljö och lägger grunden för ettnormalt handelsutbyte i framtiden.I vår partimotion U507, yrkande 8, vill vi attregeringen också skall pröva ett annat system förresursöverföring. kunde ge länderna iCentral- och lån på fördelaktiga villkori hårdvaluta. Vilket de berörda länderna skulle hamöjlighet att återbetala i egen valuta. Dessa lånskulle endast få användas för inköp av nödvändigavaror och tjänster i . För insatser påmiljöområdet föreslås tillgång till s.k. mjuka lån.Ett särskilt kreditinstitut bör inrättas.Ett system med sådana förmånliga krediter skullekunna vara ett värdefullt komplement till övrigtbistånd. Bristen på hårdvaluta hör till de störstaproblemen för de nya demokatierna i Central- ochÖsteuropa. Krediter i hårdvaluta, som kan betalastillbaka i lokal valuta, skulle stimulera handelnmellan och dessa stater i bägge riktningar.Regeringen bör därför ta initiativ till ett sådantkreditinstitut.Jag yrkar bifall till det särskilda yrkande för mom.14 som utdelats i bänkarna.Herr talman! Öppnandet av Nordiska rådetsinformationskontor i de tre baltiska huvudstädernaär glädjande. föreslår attministerrådet skall anslå 30 miljoner svenskakronor för ett reviderat arbetsprogram förBaltikum och . Man vill prioriterakunskapsutbyte, kultur och miljö.I motion U528, av en centerpartist och enfolkpartist, föreslås att Nordiska ministerrådettillsammans med de baltiska länderna snabbt börkartlägga behovet av stöd inomkommunikationsområdet.Herr talman! Det är viktigt att också ifortsättningen driver frågan om ett allt närmaresamarbete med i ochministerrådet.Anf. 92 ():Herr talman! Jag vill först något kommenteraNordiska rådets inställning i den här frågan. Senastvi debatterade samarbetet med ochCentral- och var förhållandena sådanaatt man knappt kunde nämna frågan i utan att man snabbt fick höra attutrikespolitiska frågor icke skulle diskuteras där.Vid den senaste sessionen , det vet ni alla,hade en total omsvängning skett. Det var mycketglädjande. En helt ny och generös inställning fannsplötsligt. Man kan nog säga att det nordiskaopinionstödet faktiskt har medverkattill att låtit bli att enligt sedvanligmilitär modell sätta stopp förfrihetssträvandena.Resultatet av omsvängningen i äratt det nu finns ett ganska omfattandebiståndsprogram. Det gäller då samarbete, miljö,stöd till fortbildningsorganisationer och partiersamt en fri press i . Dethandlar alltså om stöd till stipendieverksamhet ochtill av nämndainformationskontor.Allt detta är alldeles utmärkt. Men den springandepunkten illustreras mycket tydligt på. s. 11 ibetänkandet. Man säger att sådana här frågor isamtliga fall skall drivas i Ministerrået. Svenskaministrar måste alltså aktivt driva dessa frågor iMinisterrådet, för annars blir resultatet inte vad viförväntar oss.Biståndet till administreras och bereds avBITS på ett alldeles utmärkt sätt, trots svårigheterav olika slag. Det gäller att arbeta tillsammans medländer där ekonomin fungerar dåligt och däradministrativ verksamhet inte motsvarar vad vianser om t.ex. administration. En radmiljöprogram har kunnat planeras, ochverksamheter har också kunnat komma i gång.Problemet är inte att det finns för få bramiljöprojekt. Vad som avgör gränserna är oftabristen på kunskaper hos mottagarna eller detfaktum att anslagen är för små. Här finns det en vissanknytning till synpunkter.Jag vill dock göra en par allmänna reflexioner närdet gäller det administrativa biståndet. Den vanligamodellen är ju att regeringarna i ochmottagarlandet i fråga träffar ett avtal. Det ärmottagarlandet som gör prioriteringar när detgäller de insatser som skall göras.Beträffande och borde mandock överväga, tycker jag, om det inte kan finnasockså andra modeller för prioriteringen av det härstödet. I nämnda områden är ju förhållandenasådana att det inte alltid finns förutsättningar attbedöma räckvidden av gjorda insatser ellereffekten av olika projekt. Allteftersomutvecklingen fortgår ser man tecken på att erfarnapolitiker och tjänstemän som var aktuella tidigarenu under ny täckmantel tar makten i vissaförsamlingar och vid vissa myndigheter.För att åter anknyta till om att det inte fanns några påbörjadeprojekt i vill jag säga följande. Litauenkom faktiskt efter i planeringen. Det beror framförallt på den, jämfört med förhållandena i Lettlandoch , mycket våldsamma frigörelseprocesssom skedde i . När planeringen för Estlandsoch del inleddes hade man i Litauenfaktiskt annat att göra än att bara sitta iförhandlingar med den . I ettbarrikaderat parlament kämpade man ju för sina livoch för sin frihet. Det är bl.a. därför som jag undrarom vi inte skulle kunna överväga att fördelabiståndet på något annat sätt. Det behöver ju inteske genom centrala myndigheter.Sedan förstår jag inte alls mellan kunskapsöverföring ochmiljöinsatser. Bl.a. har ju sagt attdet inte räcker med kunskapsöverföring. Det måstetill ett konkret miljöbistånd också. Men då vill jagframhålla att miljökatastrofen i öst till stor delberor på just okunnighet. Därför måste kunskapenkomma först. Det är väl ingen idé att installerareningsanläggningar på ställen där det inte finnsnågon som kan sköta dessa anläggningar.Så till en annan sak som bör beaktas i det härsammanhanget. Svenska ministrar som reser iBaltikum borde nämligen vara litet försiktigare isina uttalanden -- detta för att inte medverka i denryktesspridning som försiggår eller till attmisstankarna om en favorisering av vissa ortersprids när det gäller Baltikum.Vidare har man mycket stort behov av att få skickapersoner till , som då skall samla kunskaper,erfarenheter och impulser från olikasamhällsområden. besöktejag Pärnu i -- en vänort till min hemstadSödertälje.I Pärnu finns enda ullväveri.