prot · GF0924 · 1991-11-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:24Onsdagen den 13 novemberKl. 9.001 § Utökning av antalet suppleanter i vissautskottValberedningen hadedels på begäran av socialdemokraterna tillstyrkt attantaletsuppleanter i utrikesutskottet utökades från 18 till19, i socialförsäkringsutskottetfrån 18 till 19 och i socialutskottetfrån 17 till 18,dels på begäran av tillstyrkt att antaletsuppleanteri jordbruksutskotet utökades från 18 till 19.Kammaren biföll dessa framställningar.2 § Val av suppleanter i vissa utskottFöretogs val av en suppleant i varderautrikesutskottet, socialförsäkringsutskottet,socialutskottet och jordbruksutskottet.Kammaren medgav att valen fick ske i ettsammanhang.Kammaren valde i enlighet med valberedningenförslag tillsuppleant i utrikesutskottetSture ()suppleant i socialförsäkringsutskottetMonica Widnemark (s)suppleant i socialutskottetBerit Andnor (s)suppleant i jordbruksutskottetStina ()3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 november.4 § Svar på interpellation 1991/92:7 om åtgärdermot främlingsfientlighetAnf. 1 Bostadsminister ():Herr talman! har ställt ett antalfrågor till mig om regeringen avser att vidtaåtgärder för att motverka främlingsfientlighet,rasism och diskriminering av invandrare. Frågornagäller bl.a. lagstiftning mot etnisk diskrimineringoch åtgärder inom skolans område.Rasism och främlingsfientlighet får aldrig tolereras.Sverige skall vara ett öppet land, präglat utavtolerans och öppenhet. Människor från skildakulturer och med skilda livsåskådningar skallkunna leva här sida vid sida i god samverkan.Vi känner tacksamhet för de insatser som gjorts avmänniskor från andra länder i uppbyggnaden ochutvecklingen av vårt gemensamma Sverige.Främlingsfientlighet och tendenser till rasism skallbekämpas. Ytterligare åtgärder mot diskrimineringav invandrare skall vidtas.Det går inte att dölja att det blåst snålare motflyktingar och invandrare även i vårt land densenaste tiden. Runt om i gör sig i dagströmningar gällande mot invandrare, främlingaroch minoriteter, som kastar en starkt oroväckandeskugga över en kontinent, som en gång för allaborde ha lärt utav sin egen historia.Här får ingen tiga. Var och en av oss har sommedborgare i ett personligt ansvar attbemöta och bekämpa dessa strömningar. Vipolitiker, som i demokratiska val fått väljarnasförtroende, har ett alldeles särskilt ansvar att klartoch tydligt argumentera för tolerans och öppenhet.Rasism och främlingsfientlighet kan aldrig lagstiftasbort. De måste slås tillbaka med fakta ochargument i en öppen debatt.Även i vårt land har vi fått se fleraexempel på ytterligt allvarliga våldshandlingar ochattentat riktade emot flyktingar ochflyktingförläggningar. Dessa attentat kunde mycketväl ha fått ännu allvarligare följder än vad som harblivit fallet. Polisen och andra rättsvårdandemyndigheter måste med bestämdhet medverka tillatt dessa handlingar beivras. Samhället måste klartvisa att det ytterst allvarliga i sådana handlingar inteförringas eller tolereras.Utredningen för åtgärder mot etnisk diskriminering(dir. 1990:37), som lämnade sitt delbetänkande iseptember 1991, föreslog att den som deltar i ellerlämnar stöd åt en sammanslutning som ägnar sig åtrasistisk förföljelse genom att ligga bakom elleruppmana till brott med inslag av våld, hot ellertvång skall kunna dömas för organiserad rasism ochstraffas med böter eller fängelse upp till två år.Detsamma skall gälla den som bildar en sådansammanslutning. Utredningen föreslår också attrasistiska motiv eller rasistiska inslag i brott skallutgöra en allmän straffskärpningsgrund.Efter det att betänkandet har remissbehandlatskommer regeringen att ta ställning till vilkaåtgärder som krävs för att hindra rasistiskverksamhet.Den nämnda utredningen arbetar för närvarandemed frågan om lagstiftning mot etniskdiskriminering i arbetslivet. Enligt direktiven skallutredningen lägga fram ett lagförslag eller -- som ettalternativ eller komplement till lagstiftning --föreslå hur frågan skall kunna lösas genomkollektivavtal. Arbetet i denna del kan förväntas bliavslutat under första delen av . Regeringenavser att därefter lägga fram ett förslag som syftartill att det inte längre skall vara möjligt attdiskriminera människor i arbetslivet på grund avetnisk härkomst.Gudrun tar också upp frågan omarbetstillstånd för asylsökande. Iregeringsförklaringen sade vi att asylsökande skallges rätt att ta tillfälliga arbeten. Den föregåenderegeringen tillsatte en utredning (dir.1991:86) som fick till uppgift att pröva under vilkaförutsättningar och på vilka villkor asylsökande börfå arbete medan de väntar på beslut omuppehållstillstånd. Utredaren skall bl.a. ta ställningtill om vissa asylsökande bör undantas frånskyldigheten att ha arbetstillstånd eller om någonform av temporära arbetstillstånd bör införas.Utredningen skall enligt sina direktiv vara färdigsenast . Min avsikt är att i vissaavseenden ändra direktiven och påskynda dettaarbete.Skolan skall, enligt min och regeringensuppfattning, skapa respekt för och vidareutvecklademokratins principer om tolerans, samverkan ochlikaberättigande. En viktig uppgift för skolan bliratt understryka alla människors lika värde oavsettkön, religion eller etnisk tillhörighet samt att aktivtmotverka tendenser till främlingsfientlighet ochrasism. Ansvaret för att främja aktningen för varjemänniskas egenvärde åvilar enligt skollagen allpersonal i skolväsendet.Samtidigt varken kan eller får skolan lämnas ensami denna uppgift. Framför allt föräldrarna, mennaturligtvis också andra vuxna som barn ochungdomar kommer i kontakt med, måste ta sittansvar. Inte minst vi folkvalda måste våga angripadessa problem och vidta de åtgärder som krävs. Detgäller såväl allmänt beträffande opinionsbildningsom att skapa tydliga lagar och andra regler somundanröjer så mycket som möjligt av grogrundenför den propaganda som främlingsfientliga gruppersprider.Enligt min uppfattning måste arbetet i skolan varatålmodigt i syfte att på lång sikt öka toleransen ochpåverka normer och attityder. Risken är stor attinsatser inom detta område annars blir ytliga ochfragmentariska. beslöt 1985 attundervisningen skall präglas av ett interkulturelltsynsätt. Enligt den av ()utförda nationella utvärderingen av skolanföreligger vissa brister och problem på dettaområde. Jag utgår ifrån att noggrantföljer utvecklingen.I arbetet med en ny läroplan kommer frågan om etttydliggörande av målen för skolan vad gäller bl.a.etik och humanism att behandlas.Liksom är jag mycket oroad föratt en stor andel ungdomar medinvandrarbakgrund går ut ur skolan utanfullständiga betyg. Orsakerna till detta måsteanalyseras.För elever med invandrarbakgrund gäller att merän av dem som lämnade saknadeett eller flera betyg. De vanligaste orsakerna är,enligt SÖs rapport 1991:14, att eleven haftanpassad studiegång, hög frånvaro och attundervisning i ämnet kolliderat med undervisning ihemspråk och/eller svenska som andra språk. Förmånga ungdomar, med i vissa fall mycket bristfälligskolunderbyggnad, som kommit till underhögstadietiden är det självfallet också svårt att fåsamma kunskaper som andra ungdomar.Regeringens ambition är att höja kvaliteten påskolans alla stadier. Detta gäller självfallet för allaelever. Det är därför viktigt att alla elever deltar iall obligatorisk undervisning i skolan.Också utanför skolan där barn och ungdomar mötsär humanism och människovärde viktiga att värna.Opinionsbildning mot främlingsfientlighet måstedärför bedrivas på flera håll, inte minst i sambandmed de aktiviteter som barn och ungdomar utövarpå sin fritid.Herr talman! Främlingsfientlighet och rasism måstealltid bekämpas med flera medel. Detta ser den nyaregeringen som en av de viktigaste uppgifterna närSverige nu står på tröskeln till ett gemensamtEuropa, ett som oåterkalleligtär ett mångkulturellt , där människor medolika kultur, tro och hudfärg skall leva som godagrannar och medborgare i öppenhet och respekt förvarandra.Anf. 2 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka BirgitFriggebo för svaret. Jag vill börja med attkonstatera att jag är övertygad om att vi är mycketöverens i grunden om dessa frågor och i synen påatt detta är mycket viktiga frågor som måste tas upptill ytan nu och diskuteras öppet och offentligt avså många som möjligt och att vi befinner oss i ettallvarligt läge. Detta har ett brett stöd även utanförriksdagen. Vi har kunnat läsa i tidningarnaoch höra på radion om en stor nationell samlingmot rasism och främlingsfientlighet. Detta tyckerjag att man tacksamt skall notera.Jag är inte belåten med interpellationssvaret. Jagtycker att det saknas konkreta åtgärder och förslag.Utifrån den allvarliga situation som vi faktisktbefinner oss i är det ett i många avseenden lamt svarsom visar på för litet handlingskraft.När det gäller fråga nr 1 om kriminalisering avorganiserad rasism har jag tagit del av betänkandetoch förslag som är ute på remiss. Och jag undrarnaturligtvis om regeringen stöder de förslag somförs fram där om att kriminalisera denna typ avorganisationer. Om regeringen gör det, vilket jaghoppas att den gör, finns det all anledning att gå tillverket fort. Denna lagstiftning skulle kunnaanvändas t.ex. mot organisationen , vittariskt motstånd, som såvitt jag förstår skulle fallamycket väl inom ramen för denna typ avlagstiftning. Jag anser att det i detta läge är mycketangeläget att skynda på detta arbete och att intelåta det dra ut för mycket. Jag skulle viljafråga om regeringen stöder förslagen och omregeringen i så fall är beredd att skynda på detta.Svaret på min fråga nr 2 om lagstiftning mot etniskdiskriminering är såvitt jag förstår ja. Det är bra.Detta är nämligen ett förslag som har förhalatslänge av den tidigare regeringen. Det lades fram ettförslag , och det lades fram ett nyttförslag 1989 av den dåvarandediskrimineringsombudsmannen. Det är därför braatt man nu vill göra slag i saken. Sedan är vi välöverens om att en lagstiftning i och för sig inte löserdessa diskrimineringsproblem utan att det måste tillett samlat åtgärdsprogram som börjar myckettidigare.När det gäller min fråga nr 3 om arbetstillstånd förasylsökande har jag också tagit del av den förraregeringens tillsatta utredningsdirektiv. Jaguppfattar dem som mycket negativa. De andasnågon form av känsla av att härtill är jag nödda ochtvungen, och de uttrycks i mycket negativa ordalag.Jag skulle vilja fråga i vilket avseende som man nuplanerar att ändra direktiven och påskynda dettaarbete, om direktiven kommer att bli mer positivthållna, vilket jag hoppas.Mina frågor nr 4 och 5 berör skolans område. Idenna del tycker jag att interpellationssvaret ärmycket allmänt hållet. Det är mycket allmännafraser i vackra ordalag men mycket litet avkonkreta förslag och åtgärder. Detta är kanske detviktigaste området just nu att ta tag i, dvs. vad somhänder på skolans område, inte minst motbakgrund av valet, då en del rasistiskaorganisationer fick av rösterna iskolvalet i en del skolor. Det är då inte tillräckligtatt säga att man utgår från att nograntföljer utvecklingen eller att den nya läroplanenkommer att tydliggöra målen när det gäller etik ochhumanism. I detta sammanhang måste något görasgenast. Jag anser att läget är sådant att man måsteifrågasätta om statens ansvar för behandlingen avdessa frågor inte skall utvidgas till att också gällaskolans område och inte bara självaflyktingmottagningen, de asylsökande ochupphållstillstånden. Detta är ju en kommunalangelägenhet , men kommunerna saknarmöjligheterna, pengarna och kompetensen, skullejag vilja säga. Lärarna i skolan är inte utbildade ochhar inte kunskap om detta.Jag tycker att man skulle göra någon form av insatspå nationell basis och i varje skola och i varje klassunder en period ha en intensivinformation och utbildning om dessa frågor. Då fårman ta in folk utifrån. Man får vända sig tillAmnesty, till asylkommittén och till flyktingar iSverige och ta i anspråk alla krafter som står tillbuds för att föra diskussioner och möta denna vågav främlingsfientlighet.Jag hade hoppats att svaret skulle innehålla beskedom att regeringen nu skulle sätta in ett stortåtgärdsprogam för att bemötadessa angrepp som presenterats. Men jag hoppasatt jag kan få några sådana positiva svar om att manfrån regeringen planerar något mer än att barapassivt följa utvecklingen och förvänta sig attskolan skall klara av detta själv. Jag tror inte att dengör det.Även beträffande invandrarungdomarnas dåligaskolbetyg och deras möjligheter att hänga med iskolan behövs det extra stöd. Jag tror att man fårföra en diskussion om att kommunerna skalltillföras extra stöd både i form av pengar och i formav personer för att klara detta. Om dessa ungarramlar ut ur skolan går de med stor sannolikhet enkriminalitet till mötes, och sedan är cirkeln sluten.Då är vi tillbaka i främlingsfientligheten.Anf. 3 i (m):Herr talman! Låt mig inleda med att fördöma de,om inte terroristdåd -- man skall väl vara försiktigmed orden -- så i varje fall, ligistdåd som tyvärr harinträffat alltför i vårt land under desenaste åren mot framför allt asylförläggningar.Herr talman! Det är min bestämda uppfattning attmänniskor -- oavsett om man är brun, gul, svarteller vit -- skall bedömas på samma sätt. Det är inteefter sitt utseende eller sin hudfärg som man skallbedömas, utan man skall bedömas utifrån sittagerande. Jag kan förstå att det är fruktansvärt fören liten mörkhyad jugoslavisk flicka som i skolangår segrande ur en diskussion eller som vinner entävling att sedan av den som har förlorat bli kalladför svartskalle. Det måste vara fruktansvärt för ettbarn att behöva uppleva någonting sådant. Jaghoppas att vi alla tillsammans skall kämpa för attsituationer av det slaget blir färre och färre, så attde till slut över huvud taget inte förekommer här iSverige.Om man vill kritisera flyktingpolitiken -- och detkan man ha vissa skäl att göra -- skall man aldrigkritisera enskilda asylsökande eller flyktingar. Omman skall kritisera skall man alltså kritisera depolitiker som har beslutat om den situation som vihar . Jag tycker faktiskt, herr talman, att detsenaste valet visade på något i den riktningen. Församtliga tre partier som här i mycketskarpt kritiserade den s.k. 13 december-överenskommelsen -- det är inte säkert att det ärden som är orsaken till att det gick dåligt i valet --blev valresultatet mycket dåligt.Det talas här om att högerextremister har fått ettökat stöd i skolvalen, och det kan stämma. Men jagtror att det litet grand är fråga om enplojverksamhet. Det är trots allt så, herr talman, attrösträtten i gäller från det att man är 18 årgammal. Den gränsen har satts i förhoppning omatt människor i den åldern är litet klokare och görandra värderingar och överväganden innan delägger sin röst på ett visst parti. Det är väl helt klart,och även dokumenterat, att de partier som ärextremt invandrarfientliga inte har haft några somhelst framgångar i det riktiga valet, och det är väländå det som måste mätas.I debatten talas det också om att ungdomarsförståelse för den svenska flyktingpolitiken harminskat . Men det är alltid svårt attbedöma undersökningar av det slaget. I densvenska debatten har man svårt att skilja mellanäpplen och päron -- dvs. mellan invandrare ochflyktingpolitik. Nämnda iakttagelser vad gällerungdomar är inget att förvånas över.I våras tog jag del av en stor undersökningpublicerad i flertalet tidningar. Av dennaundersökning framgår att stödet förflyktingpolitiken kraftigt har minskat under desenaste åren. Ytterst intressant att notera är detfaktum att inte ens de partier som i riksdagkraftigt vill liberalisera flyktingpolitiken fick enmajoritet av sina sympatisörer med sig -- tvärtom.Gudrun refererade i sin interpellation tillvad docent säger. Teoretiskt är hansäkert mycket mera välutbildad och kunnig än jag.Men jag tror att han har fel när han säger att ett avde avgörande skälen till dagens attityder motflyktingpolitiken skulle vara att en stor majoritet avSveriges riksdag skärpte densamma i december1989. Jag tror inte att det är så.Så vill jag ta upp ett område som kanske är litetbesvärligt. Av de utlänningar som har beviljats asyli är en minoritetflyktingar enligt definition.Många av de andra -- och det är bara att kontrolleramed internationella flyktingexperter eller med FNsflyktingkommissarie -- är ekonomiska eller socialaflyktingar. Jag förstår, herr talman, dessamänniskor mycket väl. Kan man lämna en eländigekonomisk och social tillvaro för att få det bättre tarman den chansen. Det förstår jag alltså. Men dethar icke ett dyft med politiskt flyktingskap att göra.Svenska folket blir ju i media itutat attekonomin i aldrig har varit så dålig som denär , att det aldrig har varit så många människorsom nu som har löpt risk att bli utan arbete och attdet aldrig har varit så många ungdomar som somi storstäderna löpt risk att bli utan bostad. Att i detläget förespråka en liberalare asylpolitik, som tillstörsta delen innebär att människor som ärekonomiska eller sociala flyktingar skall få kommahit i större omfattning, tror jag är orsaken till attsvenska folket i hög grad har svårt att förstå dennuvarande flyktingpolitiken.Till sist, herr talman, en annan sak. Egentligen harjag mycket att säga, men taletiden räcker inte tillför att ta upp alla saker. Vi har i endebatt om flyktingar och om asylpolitik. Minsta lillakritik mot liberaliseringar gör att man placeras ifacket rasister. Det är väl inte fel att kritisera. Menfortsätter man med den typen av politik blirdebatten mycket besvärlig här i Sverige.Anf. 4 ():Herr talman! Den interpellation angåendeåtgärder mot främlingsfientlighet som GudrunSchyman har framställt är i allra högsta grad värden debatt.De signaler som i undersökningar och på annatsätt så klart ljuder om ökad intolerans motinvandrare måste tas på djupaste allvar.Terroristdåd mot flyktingförläggningar och detökade stödet för extrempartier medinvandrarfientlig inställning är bevis på att vi iSverige inte klarat av flyktingpolitiken på ett helttillfredsställande sätt.Sverige skall vara präglat av tolerans och öppenhetnär det gäller att hjälpa flyktingar och invandrare.Därför gäller det att analysera orsakerna till attfrämlingsfientligheten nu tycks öka och dessutombli hätskare.De frågor som ställer angåendelagstiftning mot etnisk diskriminering, angåendekriminalisering av rasism och angående stöd åtrasism är naturligtvis relevanta och kan med fogställas. Delvis har de också besvarats här avbostadsministern.Samma sak gäller givetvis frågan om lagstiftningmot etnisk diskriminering på arbetsmarknaden.Svaren borde vara givna. Alla människor är likamycket värda och skall därför behandlas likvärdigt.Det som folk med invandrarfientlighet i allmänhetretar sig på är att flyktingar och invandrare erhållerpengar för sitt uppehälle utan motprestation.Oftast tror man dessutom att det rör sig ombetydligt större summor än vad det i själva verketär fråga om.Från human synpunkt med avseende på invandrareoch flyktingar som i de allra flesta fall mår dåligt avatt gå sysslolösa, men också från en rentpsykologisk aspekt med avseende på den svenskaallmänheten, vore det önskvärt att asylsökande fårrätt till åtminstone tillfälliga jobb under väntetiden.Även om det i nuvarande lågkonjunktur kan varakänsligt med större konkurrens om jobben bordereglerna ändras så, att asylsökande kan få ta jobbeller verka i tillfälliga verksamheter. Jag tror att vipå sikt vinner på att en sådan förändring snarastgenomförs.Herr talman! De frågeställningar som jag nu hartalat om och som aktualiserat ärakuta och viktiga. Tyvärr räcker det, enligt minmening, inte med enbart dessa åtgärder.Det finns djupare frågor som bör ställas och som igörligaste mån bör besvaras. Åtgärder bör ocksåvidtas. Delvis har bostadsministern och ävenGudrun i dagens debatt kommit in pådessa frågor.Vad beror den ökande främlingsfientlighetenegentligen på? Hur uppkommer den, och hur kanman avstyra den? Frågorna är inte lätta att besvara,och några entydiga svar kan knappast ges fullt ut.Det är desto viktigare att ta itu med dem och finnaså bra lösningar som möjligt.Några funderingar kan föras till torgs:I har vi eftersatt etik- ochmoralfrågor. Skolans strävan efter att varavärdeneutral i religiösa frågor har också lett till enuttunning av undervisningen i etik- ochmoralfrågor. Ingen har fått pådyvlas en uppfattningsom på något sätt skulle kunna anses som religiöstbetingad. Detta är enligt min mening ett felaktigtoch alltför räddhågset synsätt. Efter sådd kommerskörd, och om man inget sår kommer ogräs.Skolan skall inte bara lära, utan också fostra förlivet. Detta gäller också förskolan. Vårtvästerländska kulturarv, de kristnagrundvärderingarna och den kristna etiken, ärgivetvis den grund som skola och förskola bör fostraefter. Detta förebygger bl.a. rasism, men också enrad andra negativa företeelser i samhället.En annan företeelse som kan ha betydelse förökningen av sådana destruktiva verksamheter somhar blivit allt vanligare i , och som utanmoraliserande förtecken bör kunna diskuters, äräktenskapens minskade genomsnittligavaraktighet. Den lilla trygga familjegemenskapenhar under blivit igenomsnitt allt kortvarigare och allt mindre trygg.Många barn upplever svåra slitningar i dessasammanhang och kan i sin rotlöshet söka sig tillt.ex. rasistiska grupper.Utan att, som jag tidigare sade, läggamoraliserande aspekter på detta förhållande, kanman åtminstone ställa frågan om inte de alltmersplittrade familjeförhållandena kan påverka barnsoch ungdomars innersta på sådant sätt att rasism,nynazism och andra icke önskvärda företeelser fårgrogrund och kan slå rot.Jag tror att det är viktigt, för att ''mota igrind'', att vi vågar diskutera ökadfrämlingsfientlighet, och för den delen även andradestruktiva samhällsföreteelser, också utifråndenna typ av synpunkter.Anf. 5 ():Herr talman! Vi har väl alla med stor oro sett hurtendenser till ökad flyktingfientlighet breder ut sigi vårt land. Jag delar helt invandrarministerns åsiktom att det är viktigt att vi, som ändå har fåttallmänhetens förtroende att sitta här i , klart och öppet deklarerar: Detta tolererarvi inte.Vi måste naturligtvis arbeta för en ökad öppenhetoch för en ökad förståelse. Människor som harflyktingskäl skall naturligtvis tryggt kunna finna enfristad i vårt land. Detta tycker vi är självklart. Detär dystert att notera att en begynnande rasism är pågång också i vårt land, även om vi inte hade trottdet.Vad gör vi då? Jag anser att invandrarministern harredovisat en ganska fin katalog över regeringensgoda ambitioner på detta område. Jag delar heltåsikten om att rasism och främlingsfientlighetaldrig kan lagstiftas bort. Den rätta känslan måstefinnas i våra hjärtan. Men självfallet är det ocksåviktigt med de lagar och de signaler som vi ger fråndetta hus.Utredningen om etnisk diskriminering i arbetslivetär nu föremål för remissbehandling, och jag skallinte föregripa den debatten. Men när det gällerförbud mot rasistiska organisationer tror jagverkligen att det finns skäl för oss att fundera överom vi inte då kommer ur askan i elden. Gör vi inteont värre genom att helt förbjuda dessaorganisationer? Jag har faktiskt den åsikten. Jaghar gjort tolkningen att vi i denna kammare harvarit relativt överens om den saken. Jag är alltsåmycket, mycket tveksam till en sådan lagstiftning.Jag har ganska många års erfarenhet avflyktingfrågor och invandrarpolitiska frågor, efterarbetet i socialförsäkringsutskottet. Jag skulle viljasäga några saker som jag tror är viktiga för att viskall få en ökad förståelse för invandrar- ochflyktingpolitiken.Först och främst gäller att vi har så klara ochentydiga regler som möjligt för vilka som ärflyktingar och vilka som inte är det. Jag anser attflyktingkonventionen är en god grund, men den ärav gammalt datum och bör naturligtvismoderniseras på något sätt. Där är det svårt attange en klar färdriktning, men vi menar att vi måstesamordna vår flyktingpolitik med övriga Europas.Jag har tolkat det så att det också är den nuvaranderegeringens åsikt.