prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — Heltplötsligt har vi alltså fått ett läge som innebär att vi istället för att ha en långsiktig finansieringsplaneringhar en ettårig planering framför oss. Och det värstaär att inte ens i sitt svar kan ge beskedom vad regeringen skall göra . Det är alltsåvad som gäller , och det går rykten om att detskall tillsättas en utredningsman, men det ståringenting om detta i svaret. Om så skall ske skalldet ju också göras en utredning, och förslaget skallgå ut på remiss. Jag räknar med att man kan få endebatt om detta i tidigast hösten 1992.Det är alltså vad parterna på arbetsmarknaden haratt rätta sig efter. Och jag måste säga, BoLundgren, att det kanske är svårt att regera, vad vetjag, men så illa som den regering som har tillträttefter valet har hanteratbostadsmarknaden har icke någonsin någonregering gjort tidigare.Anf. 286 Statsrådet ():Herr talman! är uppenbarligenlitet grälsjuk så här på kvällskvisten, och det kan vällätt bli så när man så att säga har förlorat maktenoch hela härligheten.Det som är viktigt för den nya regeringen är attförsöka lösa alla de problem på olika områden somsocialdemokraterna har orsakat genom sinreglerings- och planeringsekonomi, exempelvis påbostadsområdet. Den kraftiga regleringen och denkontinuerliga och växande subventioneringen harbl.a. lett till att marknaden inte fungerartillfredsställande. Det har lett till kraftigahyreshöjningar, därför att socialdemokraterna intehar kunnat fullfölja sin politik. Det har lett till attbyggkostnaderna stiger kraftigt. --1989 steg byggkostnaderna med 40 %.Konsumentprisindex ökade med18 %. Byggkostnaderna steg alltså med mer ändubbelt så mycket.Det är nödvändigt att bryta denna utveckling.Räntelånesystemet är inte hållbart. Dendebatten har förts tidigare, och det finns inte någonanledning att upprepa den. Då måste regeringen setill att snabbt få fram ett alternativt system. Det ärockså mot denna bakgrund som vi kommer attpresentera riktlinjerna . Det ärdet besked som för närvarandekan få.Anf. 287 ():Herr talman! Jag måste fråga om detär sant eller inte att regeringen kommer att tillsättaen utredningsman med uppdrag att lämna fram ettförslag om en ny bostadsfinansiering. Det ärnämligen sagt att det är regeringens avsikt, men detstår alltså ingenting i svaret om det. Det kan varabra att få veta om regeringen verkligen har dennatanke.Sedan skulle jag, som gammal och erfarenbostadspolitiker, önska att vi får ettbostadsfinansieringssystem som har en merlångsiktig framförhållning. Det går inte att driva enbostadspolitik med en ettårig försörjningfinansiellt. Därför är också bostadsbyggandet påväg nedåt mycket kraftigt, en hög arbetslöshet är ivardande, och vi kommer att få enbostadsmarknad som kanske kommer att halveras.Ansvaret för detta ligger naturligtvis på regeringen.Anf. 288 Statsrådet ():Herr talman! En erfaren bostadspolitiker är juOskar . Man kan nog säga att han i ganskastor utsträckning är en av dem som står bakom dentotalt misslyckade bostadspolitik som har bedrivitsi och som har lett till de problem som jagangav i mitt förra inlägg.Det är alldeles riktigt att vi måste ha en långsiktigbostadspolitik. Men den måste också bygga på ettriktigt underlag. Bostadspolitiken måste också varaav ett sådant slag att man löser de problem somOskar och hans partikolleger har skapat.En sådan politik kommer vi att föra. Vi kommer attredovisa riktlinjerna inom några månader.Anf. 289 ():Herr talman! envisas med att tala omden misslyckade socialdemokratiskabostadspolitiken. Jag tycker att vi har en mycket finbostadsmarknad i . Vi har kvalitativt settoch även kostnadsmässigt kanske de bästabostäderna i världen. Vi har ett stortbostadsbyggande i , vi har haft en högsysselsättning, och vi har ett enormtbostadskunnande både på företagarhåll och när detgäller sysselsättningen. Det tror jag att de allraflesta är mycket stolta över. Och jag är mycket stoltöver den socialdemokratiska bostadspolitiken.Det sätt på vilket betygsätterbostadspolitiken har jag hört , och detblir inte bättre för det. Det är bara en massasvepskäl.Svaret från innebär bara att det kankomma någonting , men det finns ingetlångsiktigt, och det finns inga förväntningar om attni är intresserade av en långsiktigbostadsfinansiering. Det är hela sanningen.Anf. 290 Statsrådet ():Herr talman! Tvärtom sade jag att det är viktigt attvi nu presenterar något som är långsiktigt hållbart.Det var uppenbarligen inte . Låt mig ge mig ett exempel.En politik som har lett till att byggkostnaderna --som vi alla måste betala, direkt genom hyran ellerindirekt genom skattsedeln -- steg underåren 1987--1989, medan konsumentprisindex stegmed , är ansvarig för. Och detär det som jag och regeringen i dess helhet måsterätta till. Det kommer vi också att göra.Anf. 291 ():Herr talman! Det är riktigt att bostadskostnadernasteg under en socialdemokratisk ledning. Om deförslag som i motioner har framfört iriksdagen hade fått påverka kostnadsutvecklingenpå bostadsmarknaden skulle kostnaderna ha stigitännu mer. Inte bara kostnaderna skulle ha stigitmer, utan framför allt skulle det ha blivit mycketdyrare för konsumenterna att bo i de moderatalägenheterna. Och vad människor kommer att fåuppleva är helt enkelt att alltingkommer att bli dyrare. Och detta kommer att skesamtidigt med ett kraftigt minskat bostadsbyggandeoch en mycket kraftigt ökad arbetslöshet. Det är BoLundgrens bostadspolitik. Men finns det ingaantydningar om att det skall komma någontingannat än ett förslag om en nybostadsfinasiering. Men vad sker 1993 och 1994? Nikommer kanske att sitta kvar helamandatperioden.Anf. 292 Statsrådet ():Herr talman! Om man får tro det tidigarestatsrådet kommer vi att sitta kvarännu längre, och det vore till fördel för Sverige.Noteras bör emellertid att bostadskostnaderna,som jag inte talade om, är beroende avbyggkostnaderna, finansieringskostnader i form avränta på det upplånade kapitalet och olikadriftskostnader. Det är de tre storakomponenterna.När det gäller byggkostnaderna påvisade jag att desteg väsentligt snabbare än konsumentprisindex.Det beror på regleringssystemet och densubventionspolitik som socialdemokraterna harfört, och detta måste betalas av alla.När det gäller kapitalkostnadsdelen harsocialdemokraternas politik lett till en hög inflationoch ett ränteläge som är alltför högt. Därmed stigeräven kapitalkostnaderna.Genom att föra en ekonomisk politik som kan hållabostadskostnaderna och ränteläget nere och somockså håller nere underhållskostnaderna och somen följd av detta driftskostnaderna kommer vigivetvis att ha lägre bostadskostnader. Det OskarLindkvist har åstadkommit är alltså högrebostadskostnader totalt sett, oavsett om de betalasgenom skattsedeln eller direkt i hyran, än vad somvore nödvändigt. Ni har kostat medborgarnamycket pengar.Anf. 293 ():Herr talman! Den här sången har jag hört sjungasförr. Men faktum är att den svenskabostadsmarknaden står i särklass vid allajämförelser. Det sociala inslaget påbostadsmarknaden i ligger föreförhållandena i alla andra jämförbara länder. Detskulle ha varit avsevärt sämre om ihögre grad hade fått påverka bostadspolitiken.Ni talar om det negativa i den socialdemokratiskabostadspolitiken, och ni tror att ni är beredda ochhar förmågan att skapa en bättre bostadspolitik. Niär i färd med att göra det. Ni är i färd med att draner bostadsbyggandet. Ni är i färd med att skapaden största arbetslösheten inom byggsektorn sedanandra världskrigets slut, t.o.m. en störrearbetslöshet sammanlagt än vad den borgerligaregeringen lämnade efter sig 1982 när den ficklämna regeringsmakten. Detta är ungefär vad somsker nu under en borgerlig ledning.Anf. 294 Statsrådet ():Herr talman! Den byggnedgång som vi har i dagpåbörjades som en följd av den ekonomiska krissom den socialdemokratiska ekonomiska politikenhar lett in landet i. Det är ett utflöde av detta. Detär någonting som vi naturligtvis får hantera. Vi gördet bl.a. genom stora infrastruktursatsningar ocharbetsmarknadsstöd i övriga sammanhang. Det ärviktigt att göra det.Hade vi kunnat begränsa exempelvisbyggkostnaderna och andra kostnader som ärnedplöjda i de bostäder som vi har i ,hade vi haft resurser för att mer kunna satsa på desvaga grupperna. Genom det slöseri som erbostadspolitik innebar har vi haft sämremöjligheter att vidta andra åtgärder.Anf. 295 ():Herr talman! är faktiskt statsrådet ute på hal is. Bara byggdevi över 60 000 lägenheter. Vi har haft ett ganskaomfattande bostadsbyggande även . Detstora raset på bostadsbyggandet kommer sominledningen till det första hela arbetsåret för denborgerliga regeringen. Det är parat med en mycketstor arbetslöshet. Folk kommer mycket snart att fåtillfälle att göra jämförelser mellan ensocialdemokratisk och en borgerlig bostadspolitik.När vi nu talar om vad det kostar och att det harkostat mycket pengar är det faktiskt så, att på frågaefter fråga där det har varit en social markering ibostadspolitiken har socialdemokraterna tagitansvar för det sociala inslaget. Vårahuvudmotståndare har varit moderatasamlingspartiet.Anf. 296 Statsrådet ():Herr talman! Byggutvecklingen i äruppenbarlgt beroende av den allmänekonomiskautvecklingen och var resurserna totalt sett finns. Viär inne då den socialdemokratiskaekonomiska politiken har skapat en negativtillväxt; våra samlade resurser minskar. Detta ärden avgörande orsaken till våra problem påarbetsmarknaden.Sedan finns det mycket annat som berörbostadspolitiken och som vi har tagit upp i tidigarerepliker, så jag avstår från ytterligarekommentarer.Anf. 297 ():Herr talman! Då kan jag avslutningsvis konstateraatt vi alltså har helt olika meningar om vad som harskett när det gäller bostadspolitiken. Vi har säkertockså delade meningar om vad som kommer att skeinom bostadspolitiken . har vi ett årframför oss av räntebidrag i stället för räntelån. Nuvet vi inte vad som kommer ske . Vi vetinte heller vad som skall ske 1994. Och utgår jagfrån den dåliga lösningen att den nuvaranderegeringen skall sitta kvar hela mandatperioden.Jag delar alltså inte uppfattning attdet skulle vara välgörande för oss att ha enborgerlig regering som leder den svenska politiken.Dessutom får vi nästan varenda dag siffror omarbetslöshetsutvecklingen. Hela byggbranschen äri gungning. Jag tycker faktiskt att Bo Lundgrenskulle erkänna att det är svagt att inte kunna talaom hur man skall ha det med bostadsfinansieringende närmaste tre åren.Överläggningen var härmed avslutad.53 § Svar på fråga 1991/92:273 om befrielse frånfordonsskatt för elbilarAnf. 298 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att låta ägare till elbilar slippabetala fordonsskatt under viss tid.Under senare år har flera skattelättnader införts föreldrivna fordon. gäller således attförsäljningsskatten för eldrivna fordon beräknas påfordonets vikt utan batterier. 1986 slopadeskilometerskatten helt för eldrivna fordon. Detmiljöklassystem för nya fordon som riksdagenfattat beslut om skall träda i kraft den 1 juli 1992innebär att försäljningsskatten för batteridrivnafordon alltid skall beräknas efter reglerna förmiljöklass 1, dvs. den mest förmånliga klassen.Jag vill också erinra om att kraftfulla satsningar förnärvarande görs för att understödja utvecklandetav ny miljöanpassad fordonsteknik. Enligt minmening är detta mer betydelsefullt än ytterligareeventuella särregler på skatteområdet föreldfordonen. Jag är därför inte nu beredd attföreslå ändrade skatteregler.Anf. 299 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret,däremot kanske inte för innehållet, även om jagtycker att statsrådet betonar ordet ''nu'' i sitt svar.Jag skulle välvilligt kunna tolka det som så att ettförslag ändå kan komma.När folk skall välja elbil -- jag tänker i första handinte så mycket på privatpersoner utan på småfirmor, serviceföretag i våra storstäder, budbilaroch bilar för mindre varutransporter -- är detprisskillnaden som avgör. Ju mer man kan få nerpriset på bilen inkl. fordonsskatten, desto mergångbar blir den. Jag skulle misstänka att den tyskaregeringen resonerade på det sättet när man togbort -- såvitt jag förstår tänker man i alla fall göraså -- fordonsskatten för de första fem åren.Tyskarna har precis som vi en bekymmersamsituation inte minst i sina storstäder när det gällerluftföroreningarna.Jag funderade om jag skulle ställa den här frågantill miljöministern eller till skatteministern. Jagtänkte börja med skatteministern, för jag tycker attdetta framför allt för våra storstäder kan ha eneffekt. Man är tvungen att ha sådana här morötteroch vidta sådana här åtgärder om det skall ge någotresultat.Anf. 300 Statsrådet ():Herr talman! Varje rimlig åtgärd som vi kan vidtaför att förbättra miljön i olika avseenden ärnaturligtvis någonting som är värt att göra. När detgäller trafiksituationen vet vi alla att den ärproblematiskt. Vi har stora avgasproblem ochannat, bortsett från trafikträngseln som också finnsdär. Därför har jag redovisat ett antal beslut somriksdagen har fattat för att förbättra situationenkonkurrensmässigt just för eldrivna fordon. Manfår se detta i relation till det skatteuttag som görstotalt. Det har inte funnits några särregler alls,såvitt jag vet, i . genomförs enförändring på fordonskattesidan, en förändringsom, såvitt jag kan bedöma, är blygsammare än denförändring som vi genomför i i förhållandetill den totala kostnaden för att driva fordonet.Jag tycker att det är viktigt att göra sådana härsatsningar, och jag tycker att det är allt viktigare attgöra dem genom en utveckling som innebär att vifår en miljöanpassad fordonsteknik.Anf. 301 ():Herr talman! Jag tror att statsrådet och jag kanvara överens om att man bör göra både och. Jag villinte förlänga debatten mer , och jag fortsätteratt tolka ordet ''nu'' i statsrådets svar välvilligt. Jagräknar med att regeringen kommer att vidtaåtgärder även på det här området.Överläggningen var härmed avslutad.54 § Svar på fråga 1991/92:219 om hoten frånsvavelutsläppen från KolahalvönAnf. 302 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att avvärjahoten mot miljön i med anledning av deomfattande svavelutsläppen på Kolahalvön.I anslutning till bildadesen gemensam arbetsgrupp för , ochSverige med uppgift att klarlägga förutsättningarnaför nordisk medverkan i ett projekt som syftar tillatt så långt som möjligt minska utsläppen av svavel,tungmetaller m.m. från de sovjetiskanickelsmältverken på . Arbetsgruppenhar haft till särskild uppgift att titta på möjligafinansieringslösningar.Sverige har deltagit aktivt i den nordiskaarbetsgruppen, eftersom vi liksom de andranordiska länderna har ett starkt miljöpolitisktintresse av att projektet kommer till stånd.Arbetsgruppen har dels utarbetat vissa principerför finansieringen av projektet, dels ett utkast tillprotokoll, vilket är tänkt att undertecknas av defyra berörda regeringarna. Dessa förslagöverlämnades till sovjetiska vederbörande iMoskva i november 1990.Ombyggnaden av de två aktuella smältverken harursprungligen beräknats kosta ca 2,5 miljarderfinska mark. De norska och finländskaregeringarna har preliminärt ställt i utsikt särskildabiståndsmedel för att underlätta genomförandet avprojektet.För svenskt vidkommande harExportkreditnämnden beslutat om en utfästelse förAB Svensk Exportkredits särskilda miljöram,vilken på svensk sida är tänkt att utnyttjas förprojektet. Vår andel i projektet förutses bli mindreän de finländska och norska insatserna.Projektet har försenats i olika omgångar. Trotsupprepade kontakter från nordisk sida föreliggerännu inte några substantiella sovjetiska reaktionerpå de nordiska föreslagen rörande finansiering ochregeringsprotokoll. Genomförandet av projektetunderlättas inte av de nu rådande oklarheternarörande ansvarsfördelningen i mellancentralmakten och Ryssland.Den ekonomiska situationen i och denryska/sovjetiska kreditvärdigheten har som bekantkraftigt försämrats . Detta kangivetvis påverka möjligheterna att i slutändanordna finansieringen av projektet. Vi avseremellertid självklart att fortsätta arbeta aktivt,både i det nordiska samarbetet och i våra bilateralakontakter, för att projektet skall komma till stånd isyfte att lösa de mycket allvarliga miljöproblemsom förorsakas av utsläppen på Kolahalvön.Anf. 303 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaretpå min fråga. Jag behöver inte upprepa denbeskrivning som jag har gjort som bakgrund till minfråga, där jag i inledningen redovisar hursituationen är inom Nordkalottenområdet när detgäller miljöpåverkan från industrin på densovjetiska sidan.Jag tycker att miljöministerns svar i vissa delar varmycket intressant och positivt. Där beskrivs vilkainsatser som har gjorts och vilka problemenär. Jag vill ändock betona att det är en mycket svårsituation och att vi bör vara pådrivande i dennafråga. Det är inte bara och somdrabbas, utan situationen berör enligt minuppfattning också stora delar av nordöstra har förståelse för den politiska villervalla somfinns i den fjärde nation som är involverad.Jag vill mot denna bakgrund och för attmiljöministern skall kunna beskriva vad vi gör pådet här området fråga: Vilka kunskaper har vi i daghär i om den påverkan som de omfattandesvavelutsläppen från har på det svenskaskogsbeståndet och hela den känsliga miljön i våravida vildmarker i norr? Det gäller inte baraskogarna utan också sjöar, vattendrag, bärmarker,fiskevatten och annat. Jag skulle gärna vilja ha svarfrån miljöministern på min fråga.Anf. 304 Miljöminister ():Herr talman! Det finns kartläggningar som visar attdet just i de delar av som finns det en tendens till ökad påverkan.Utsläppen kommer med stor sannolikhet just frånKolahalvön, från de stora industrikomplexen somfinns där. Däremot är det alltid svårt att exaktisolera dem till just det området. En rimlig hypotesär dock att mycket av de påkänningar som vi har inordöstra och norra har sitt ursprung just iKolahalvöns elände. För det är naturligtvis en storskandal, en katastrof kan man säga, på Kolahalvön.Jag vill gärna säga att jag tycker att det är bra attden tidigare regeringen tog upp diskussioner omdessa frågor med och . Men deträcker alltså inte, och det är det som är problemet.Vi måste alltså mer tydligt kräva saker avRyssland -- jag tror att det kommer attvara så att det är Ryska rådsrepubliken som dethandlar om mer än om Sovjetunionen.Anf. 305 ():Herr talman! Jag håller med miljöministern om attdetta inte endast är en katastrof för de tre nordiskaländer som är berörda av utvecklingen. en stor skandal att vi, som enligt mitt sätt attse sköter vår miljö på ett hyggligt sätt genom attgöra insatser som kostar mycket pengar, har engranne som sköter sig så illa som har skett här.I har skogforskningsinstitutet i Rovaniemigjort stora insatser för att bilda sig en uppfattningom vad som har hänt och kommer att hända iframtiden om man inte gör insatser i fråga om detryska näringslivet i detta område. I har dens.k. tusensjöarsundersökningen gjort grundligautredningar och värderingar av hur miljön harpåverkats av dessa utsläpp. Med detta vill jagkonstatera att problemen är stora när det gäller attfrån svensk sida bevaka utvecklingen.Anf. 306 Miljöminister ():Herr talman! Jag bara konstaterar attskadeverkningarna är utom allt tvivel, som jag sadei mitt tidigare inlägg.Anf. 307 ():Herr talman! Jag vill konstatera att jag harinte bara miljöministern här, utan även dennordiske samarbetsministern. Detta är en ypperligfråga för statsrådet att ta upp i . Jaghoppas att vi tillsammans kan lösa dessa problem.Jag uppskattar de insatser som statsrådet harredovisat här, som det tydligen skall arbetas vidaremed.Anf. 308 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill gärna bekräfta att jag avseratt ta upp detta i , närmiljöministrarna träffas. Det är lämpligt att göradetta , då vi har nästa möte.Anf. 309 ():Herr talman! Jag vill tacka så mycket för densenaste redovisningen.Överläggningen var härmed avslutad.55 § Svar på fråga 1991/92:268 omekokommunprojektetAnf. 310 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser vidta åtgärder för att säkraekokommunprojektets möjligheter att utvecklas.Jag stöder fullt ut ekokommunprojektets allmännasynsätt på kretsloppstänkande. Utvecklingen avsamhället mot resursflöden i slutna kretslopp, därresurser återanvänds i stället för att engångsartiklarkastas på soptippen utgör en förutsättning för hälsaoch välstånd.Regeringen har uppmärksammat denna förframtiden centrala fråga i regeringsförklaringen,med orden ''inriktningen (på miljöpolitiken) skallvara att avfall kan återföras till naturens kretslopp,återvinnas eller återanvändas''.Miljövårdsberedningen följerekokommunprojektets arbete, och beredningenbedriver ett projekt medarbetsnamnet ''grön stad''. Med ''grön stad'' avsesen stad eller kommun som låterkretsloppstänkande och helhetssyn genomsyra allakommunala aktiviteter och beslut redan påplaneringsstadiet. Syftet med projektet är bl.a. attsöka efter goda förebilder och sprida information isamhället om dessa. Projektet skall också, genomatt följa ett antal kommuner, identifiera hinder somkräver statliga åtgärder och ingripanden. Dettaarbete fortsätter.Vad beträffar regeringens finansiella stöd till dets.k. ekokommunprojektet utgick bidrag till ekokommunprojektet i Övertorneåfrån dåvarande miljö- och energidepartementet.Därefter har den statliga delen av projektetsfinansiering skett via glesbygdsdelegationen.I en skrivelse från elva s.k. ekokommuner sominkom till för ca två veckorsedan nämns att de deltagande kommunerna förnärvarande färdigställer handlingsprogram somvisar hur förändringsarbetet skall bedrivas underden närmaste treårsperioden. Även frågan omfinansiering behandlas i skrivelsen.Ekokommunprojektets arbete är viktigt, och en avde centrala frågorna handlar om hur gällandelagstiftning och myndighetsorganisation kanutformas för att främja ett kretsloppstänkande ikommunerna.Arbetet med upprättande av ett handlingsprogrammåste dock färdigställas, och skrivelsen frånkommunerna är under beredning inomregeringskansliet. Därför är jag ejberedd att ge besked i frågan.Anf. 311 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga.Det är naturligtvis mycket glädjande attmiljöministern i ord är beredd att ge sitt stöd tillekokommunprojektet. Men det vore självfalletännu mer glädjande om detta stöd övergick från attvara ett stöd i ord till att också bli ett stöd ihandling.Mot bakgrund av att regeringen i sinregeringsförklaring utpekade miljön som ett av fyraprioriterade områden tycker jag att det så här islutet av året finns anledning att ställa frågan vaddet blev av den prioriteringen. På en lång rad andraområden har regeringen visat betydligt störrehandlingskraft och kommit till medpropositioner, som visserligen har varit dåligtunderbyggda och ganska hafsiga. Man har krävtriksdagens beslut i en lång rad frågor. När det gällermiljön har det inte blivit något mer än de stoltadeklarationerna i regeringsförklaringen. Det är högtid att man börjar fundera över hur det i praktikenskall gå till att förverkliga de ambitionerna. Då ärdetta med kretsloppstänkande, som regeringenockså har talat om, mycket viktigt.Ekokommunprojektet handlar precis om det.När man studerar vilka hinder som finns för att ettsamhälle skall fungera inom de ekologiska ramarnavisar det sig att sådant arbete ofta måste bedrivasöver olika sektorsgränser. Det handlar omkommunal nivå, länsstyrelser, om att bryta gränsermellan t.ex. miljöarbete, planeringsarbete, trafikoch energi, osv. Allt detta gör att det blir svårt atthitta finansieringsmöjligheter inom de givnaramarna. Dessa projekt håller sig inte i destrukturer som vi har skapat för vårsamhällsplanering och vårt politiska arbete. Justdärför är det så viktigt att man får de ekonomiskaresurserna att gå vidare med detta projekt.Ekokommunerna i har sagt att det för detfortsatta arbetet behövs istorleksordningen 20 milj.kr. Det är, mot bakgrundav vilka problem det handlar om och hur viktigadessa åtgärder är, inte något oöverstigligt belopp,särskilt inte för en regering som tycker att detta ärmycket viktigt.Anf.