prot · GE09112 · 1991-05-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:112Onsdagen den 15 majKl. 9.00Meddelande om valAnf. 1 TALMANNEN:Jag får meddela att val av delschefsjustitieombudsman, dels två riksdagensombudsmän kommer att ske vid morgondagenssammanträde.1 § Meddelande om kompletteringsval tillkonstitutionsutskottet och utbildningsutskottetTalmannen meddelade att de grönasriksdagsgrupp anmält somsuppleant i konstitutions- och utbildningsutskottenunder Hans Leghammars ledighet.Talmannen förklarade utsedd tillsuppleant i konstitutionsutskottetEva ()suppleant i utbildningsutskottetEva ()2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 maj.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:N117--N126 till näringsutskottet1990/91:Jo153--Jo163 till jordbruksutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1990/91:KU44Jordbruksutskottet betänkande 1990/91:JoU25Arbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU135 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 8 majFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden /91:JuU27 och JuU37,lagutskottets betänkanden /91:LU26, LU28,LU27, LU29, LU30 och LU32,socialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU15, skatteutskottets betänkande1990/91:SkU32, försvarsutskottets betänkande1990/91:FöU11 samt socialutskottets betänkanden1990/91:SoU14, SoU15, SoU17 och SoU24(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot.109).Justitieutskottets betänkande JuU27Mom. 5 (rättshjälp åt brottsoffer)Utskottets hemställand bifölls med 239 röster mot57 för reservation 4 av m.fl.Mom. 6 (rättshjälp i miljömål)Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 19för reservation 6 av . 22 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU37Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU26Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot146 för reservationen av m.fl.Lagutskottets betänkande LU28Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot20 för reservationen av . 1ledamot avstod från att rösta.Lagutskottets betänkande LU27Mom. 1 (det allmännas skadeståndsansvar)Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot146 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (ersättning till )Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 172 röster mot129 för utskottets hemställan med den ändring imotiveringen som föreslagits i reservation 2 av RolfDahlberg m.fl.Mom. 3Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU29Mom. 4 (översyn av umgängesreglerna)Först biträddes reservation 4 av . med 55 röster mot 41 för reservation 3 av UllaOrring och . 203 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 207röster mot 53 för reservation 4 av . 40 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU30Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU32Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU15Mom. 1 (ändrat huvudmannaskap försjukreseadministrationen m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot55 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (den enskildes kostnader för sjukresor)Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU32Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU11Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU14Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU15Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion So510 yrkande 1 avMargitta -- bifölls med acklamation.Socialutskottets betänkande SoU17Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU24Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att konstitutionsutskottetsbetänkanden KU32 och KU40, lagutskottetsbetänkande LU31, näringsutskottets betänkandenNU32 och NU34 samt kulturutskottets betänkandeKrU29 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.6 § betänkande1990/91:KU32 Grundlagsfrågor (skr. 1990/91:148).Anf. 2 ():Herr talman! Föreliggande betänkande är till delsett återremitterat ärende. Grunden tillåterremissen från var en passus iregeringens s.k. krispaket, som gick ut på attgrundlagsreformer skulle kunna medverka till attskapa handlingskraftiga regeringar.Det är ingalunda någonting nytt att sittanderegeringar skyller på författningen för att få enursäkt för sin bristande politiska kompetens. Dethar hänt förut i , och det har hänt i mångaandra länder. Det är emellertid att göra det väl lättför sig. När det däremot går bra för enregering, herr talman, har jag aldrig hört någonregering någonstans påstå att detta skulle varaförfattningens förtjänst. Då hävdar man att detberor på helt andra skäl, nämligen den egnaförträffligheten.Herr talman! Det kan därför knappast finnas någonanledning att starta en grundlagsutredning påpremissen att en regering har svårigheter och villavreagera sig på författningen.Få saker har utretts så mycket i somförfattningsfrågor. Efter författningsutredningen1954 har vi haft en lång rad såväl övergripandegrundlagsutredningar, senastfolkstyrelsekommittén, som utredningar påspecialområden, t.ex. när det har gällt vallagen.Förvisso har vissa icke obetydliga framsteg gjortssedan den nya regeringsformen antogs av riksdagen1973. Tack vare rättighetsskyddsutredningen har vifått ett utvidgat skydd för fri- och rättigheterna iregeringsformen, och tack varefolkstyrelsekommittén ett förbättrat avsnitt omrikets styrelse i krig. Slutligen skall naturligtvisnämnas den nya yttrandefrihetsgrundlag somriksdagen i ett första beslut antog förra veckan.Jag nämner detta, herr talman, för att ändå peka påatt det sker, och har skett, en hel del påförfattningsområdet och grundlagsområdet underdet . Det stora genombrottet,fyraåriga mandatperioder och skilda dagar förriksdags- och kommunalval, har däremot låtit väntapå sig.I denna fråga, som i så många andra frågor, handlardet ytterst om att det finns starkt delade meningarinom socialdemokratin. Det är där knuten ligger.Allt tal om att frågan skulle ''utredas'' ytterligare ärnära nog skrattretande. Knappast någon fråga harju utretts så noga och så länge som just skildavaldagar och fyraåriga mandatperioder.Här behövs faktiskt inga nya utredningar för attklara av tekniska problem. Här handlar det i ställetom att man bestämmer sig. De tre borgerligapartierna har här en klar linje. Omsocialdemokratin vill ha snabba resultat äringenting enklare. Det behöver vi i och för sig inteha någon ny grundlagsutredning för.Nu kan det emellertid hävdas att det hör till god tonnär man gör större författningsförändringar attfrågan skall utredas. Nåja, gärna för mig. Menförutsättningen är då att det föreligger en klaravsiktsförklaring från socialdemokratins sida är för fyraåriga mandatperioder och skildavaldagar. Detta måste vara klart i direktiven till enny författningsutredning.Jag anser, herr talman, att det är självklart attviktiga grundlagsförändringar skall ske i bredsamstämmighet mellan partierna. Det är ickerimligt att ändra grundlagar med hjälp av hoppandemajoriteter, eller ändra dem mellan de olikavaltillfällena. Så bör det och skall det inte gå till.På grund av att socialdemokratin har delademeningar inom sig i denna fråga kan vi nu intekomma längre, såvitt jag kan bedöma. Men när vihar nått så långt att vi vet vad vi vill, kan manmycket väl tillsätta en ny grundlagsutredning.Ingenting tyder emellertid på att vi skulle vara därjust . Därför är talet om en nygrundlagsutredning, hur lockande det än kan låtaför politiker, statsvetare, ledarskribenter ochandra, inte särskilt underbyggt om man önskarkonkreta resultat.Däremot finns det ett antal frågor som i särskildordning med fördel kan utredas, och det snabbt.Frågan om personval tränger sig på. Skall väljarnakänna att de har en direkt möjlighet att påverkat.ex. sammansättning, så är personvalen självklar lösning. Jag tror, herr talman, att dettakommer att bli en stor fråga , ochjag tror inte att kan undvika att flyttafram positionerna i detta avseende. Undan förundan har opinionen stärkts för personval. Jagyrkar bifall till reservation 9.En annan fråga är antalet ledamöter i . Vihar i förhållande till folkmängden i enmycket stor riksdag. Den kan med fördel minskas,förslagsvis till 249 ledamöter. Det kommer ändå attvara en mycket stor riksdag i förhållande till antaletinvånare i Sverige.Ytterligare en fråga gäller författningsdomstol.Också här har intresset ökat, och en intressantdiskussion har kommit i gång, bl.a. tackvare det intresse för frågan som visats avrättsfonden. Här finns ett moderat krav omutredning i frågan, som skulle kunna göra attnågonting äntligen hände konkret härvidlag.Jag vill också peka på vikten av attutlandssvenskarnas rösträtt grundlagsskyddas. Detär, herr talman, otillfredsställande att riksdagengenom beslut med enkel majoritet kan beröva kategori svenskar deras rösträtt.Herr talman! Får jag avslutningsvis säga attfortsatta grundlagsreformer måste bygga på enbevarad proportionalitet. Vid det samtal somfördes med företrädare för statsrådsberedningenunderströks detta klart från de borgerligapartierna. Det förekommer ständigt frånsocialdemokratins sida önskemål om att det störstapartiet skulle ges en inbyggd fördel genom att defacto tillförsäkras ett antal extra platser i riksdagen.Detta krav har avvisats, och jag är övertygad om attdet kommer att avvisas också , hur oftadet nuvarande regeringspartiet än återkommer tilldet. Möjligtvis kan socialdemokraternas nitälskanpå detta område komma att avta i takt medpublicerade opinionsundersökningar.Anf. 3 ():Herr talman! Vad vi nu behandlar är ju egentligenett gammalt betänkande, som återförvisades tillkonstitutionsutskottet i november förra året.Därtill har lagts några nya motioner från allmännamotionstiden i januari.Bakgrunden var ju att sedan KU hade justerat sittbetänkande kom regeringens ekonomiskakrisprogram. Helt plötsligt hadesocialdemokraterna kovänt och ansåg nu att detskulle behöva bli ny en grundlagsberedning. Detändrade helt förutsättningarna för den beredningsom hade arbetat. Det var kanske ett litet lustigtsammanhang -- att så viktiga frågor somgrundlagsfrågor skulle behandlas i ett kortsiktigtekonomiskt krisprogram.Vad socialdemokraterna ville utreda varmandatperiodernas längd och gemensam valdag,gamla välkända frågor. Men det var ocksåvalsystemet, och det var kanske den viktiga frågan.Det handlade om att försöka få framhandlingskraftiga regeringar, och man villediskutera majoritetsval och proportionella val,valkretsarnas storlek och också personval. Man villäven ta upp frågan om riksdagensupplösningsinstitut, frågan om vem som kan utlysanyval och frågor kring regeringsbildningen.Nu har vi haft sonderande överläggningar mellanpartierna för att undersöka om det fanns möjlighetatt tillsätta en grundlagsberedning. Det intressantaunder dessa sonderingar har varit att de enda frågorsom fick diskuteras och sonderas var de fem somstatsministern hade plockat fram i sitt ekonomiskakrisprogram. Det begränsade naturligtvismöjligheterna att föra en öppen diskussion.Statsministern har meddelat att det inte finnsnågra förutsättningar för en nygrundlagsberedning. Den exakta orsaken känner viinte till, eftersom den inte har meddelats oss somdeltog i sonderingarna. Men man kan ändå försökatänka ut vad det är som ligger bakom, och dentroliga orsaken är naturligtvis att det inte harfunnits några förutsättningar att riva upp detproportionella valsystemet.När vi har gjort invändningar mot att diskutera detproportionella valsystemet och varit kritiska i detsammanhanget, har socialdemokraterna ofta käntsig förorättade. De tar åt sig detta som en kritik motdem själva, att de skulle vilja gynna sin egenställning. Och det är klart att det alltid kan finnassådana drag i diskussionen när man talar omvalsystemet. Men det finns ju faktiskt andrainvändningar, mer i sak.När socialdemokraterna diskuterar detta, tycks dealltid utgå ifrån att det största partiet alltid skallvara med vid regeringsbildningar. Så behöver det juinte alls bli . Vi kan komma i ett läge därdet finns förutsättningar för att många mindrepartier skall ingå i regeringsbildningen. Det blir juinte lättare att skapa handlingskraftiga regeringarom dessa mindre partier då har blivitdiskriminerade av de större partierna. Enöverrepresentation av de stora partierna löserdärför inte nödvändigtvis frågan om att fåmajoritetsregeringar. Den diskussionen tycker jagatt vi skulle kunna föra mer, eftersom det är enmycket viktig saklig invändning.Det är också intressant att se socialdemokraternasturer i de här frågorna . Den26 höll ett anförande iLund där han gick in på det socialdemokratiskapartiets historiska bindningar, det kommunalasambandet och det största partietsöverrepresentation. Han redovisade där att manefter val började fundera i andra banor.Han hänvisade till ett anförande som . Jag citerar ur det:''Det är kanske chockartat att vi nu börjar tala omproportionell rättvisa. Detta nya system kan verkasom om vårt tidigare resonemang om det storapartiets överrepresentation har varit fel. Det gårinte att övervinna väljarnas önskan att få en direkträttvisa och det går under inga omständigheter attdriva en valrörelse på dessa grunder. Att hitta ettvalsystem -- utom majoritetsval -- som låst uttanken på att en röst skall vara lika mycket värd ialla konstellationer, är inte möjligt -- -- --. ''Det var ju ett mycket vältaligt försvar för detproportionella valsystemet och att det störstapartiet inte skall ha överrepresentation. avslutade med sin egen synpunkt vid denhär tiden, alltså . Han sade att detnuvarande valsystemet var en kompromiss. Vi hardet system som vi har. Få, om ens någon,förespråkar att vi skall gå ifrån den absolutaproportionaliteten ovanför 4-procentsspärren.Avslutningsvis framhåller han att man får försökafinna majoriteter i för att föra enansvarsfull var i detekonomiska krisprogrammet t.o.m. intresserad avatt diskutera majoritetsvalssystem ochöverrepresentation för det största partiet. Menfrågan är om det är valsystemets fel attsocialdemokraterna haft svårt att föra en kraftfullekonomisk politik . Nej, så ärdet ju inte. Det är den interna splittringen inompartiet som har lett till att inte har fåttnågra bra förslag att ta ställning till. Dennasplittring har ju vältaligt beskrivits i Kjell-OlofFeldts bok.Under senare tid har ju socialdemokraterna samlatsig, och när de väl kommit med förslag -- fem övertolv -- har det visat sig att det gått att få majoritet iriksdagen för ett nytt skattesystem, förmedlemskap i , för besparingar isocialförsäkringssystemen osv.Den tidigare socialdemokratiskahandlingsförlamningen har ju varit ett resultat avden brist på egen politik som vi har kunnat noteraunder . Det är alltså inte bevisat attdet skulle vara valsystemets fel attsocialdemokraterna har fört in landet i enekonomisk kris. Det är inte bevisat att det är dagsatt slänga det valsystem vi har på sophögen. Detfinns alltså ingen anledning att nu rusa åstad och tabort det som är det grundläggande och viktiga i vårtvalsystem, nämligen att varje röst är lika mycketvärd.Vårt krav på en ny grundlagsberedning kvarstår.Här finns många grundläggande frågor sompartierna behöver diskutera. Sådant sommandatperiodens längd, gemensamma valdagaretc. är utrett, och det är bara fråga om politisk viljaatt bestämma sig. Men det finns annat såsom t.ex.att förstärka fri- och rättigheterna,grundlagsförstärkning av äganderätt ochnäringsfrihet, frågan om personval, där det skullebli möjligt att tvinga oss som representerar svenskafolket att ha en mer direkt kontakt med våra egnaväljare, så att vi känner ett större direkt personligtansvar för de uppdrag vi har fått från väljarna ivalkretsarna. Det handlar också omlagprövningsrätten, dvs. möjligheter för domstolaratt pröva lagförslag mot grundlagen.Vi vill också att man skall kunna hafolkomröstningar i alla frågor som gällergrundlagsändringar. Grundlagsändringar är viktigafrågor. I har vi tyvärr en situation därgrundlagsfrågor är väldigt anonyma. Det blevvisserligen en liten efterbörd av det första beslutsom vi tog för den nya yttrandefrihetsgrundlagenförra veckan, men man kan ju inte säga att det varitnågon stor uppståndelse kring den frågan. Vi tyckeratt det är viktigt att man för ut grundlagsfrågornaur sin anonymitet och att det blir som i många andraländer, där medborgarna känner att det är viktigtatt man har sina grundläggande fri- och rättigheteratt hålla sig till i grundlagarna när man blirtrakasserad av myndigheter. Vi har ju haften omröstning i en fråga som gällde en enskildperson som i högsta grad blivit trakasserad. Det togju innan det tog eld i folkdjupet för attförsvara denna stackars människa som trakasseratsunder så lång tid.Kravet på att vi skall ha folkomröstningar i allagrundlagsfrågor i samband med de vanliga valen,innebär naturligtvis också att vi skall hafolkomröstning om inträdet i EG. Det krävergrundlagsändringar eftersom vi skall överlåta visssuveränitet till en annan organisation. Det innebärockså ändringar i valsystemet för att man skallkunna välja parlamentariker till EG. Då tycker viatt det är högst naturligt att man har enfolkomröstning om de grundlagsändringarna. Folkfår en möjlighet att svara ja eller nej. När det gälleren folkomröstning till EG säger många att detkommer att vara kört 1994. Så blir det inte alls omvi får folkomröstningar om grundlagsändringar.Om det blir en majoritet emot blir det ingagrundlagsändringar och då kan man inte gå in sommedlem i EG. Jag tror naturligtvis inte att det blirresultatet.Herr talman! Avslutningsvis vill jag någotkommentera de frågor som har tagits upp ibetänkandet beträffande etik för oss politiker. Detfinns ett antal motioner och krav på att vi på någotsätt skulle åstadkomma en katalog eller skriftligöverenskommelse med gemensamma etiska reglerför oss politiker. Någon har t.o.m. föreslagittalmannen som initiativtagare till ett sådant arbete.Jag tycker att syftet är gott, men jag tror inte att detär möjligt att genomföra. Däremot är det viktigt attdebatten får föras öppet och att vi tar åt oss av den.Var och en av oss riksdagsledamöter har ettpersonligt ansvar för ett hederligt och anständigtuppträdande gentemot väljarna. Det är viktigt attvi inte lovar mer än vi kan hålla i en valrörelse.Det är också viktigt att vi, när vi driver våra egnapartiers politik, bemöts med respekt inte minst frånmassmedia, så att vi kan driva våra egna partierspolitiska program. Vi skall inte behövakompromissa före valdagen. Varje parti strävarnaturligtvis efter att få så stort genomslag som detöver huvud taget är möjligt för sin egen politik. Detär väljarnas utslag som skall vara avgörande.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom samtligade reservationer som har ställt sigbakom i betänkandet, men jag yrkar bifall tillreservation nr 10, som handlar om personval, ochreservation nr 22, som handlar om en nygrundlagsberedning.Anf. 4 Tredje vice talman ():Herr talman! Vår grundlag är ju förhållandevis ny.Vi har dock ändrat den i betydelsefulla avseendennågra gånger. gav en litenredovisning av en del av de förändringar somgenomförts i den nya grundlagen. Jag tycker att detär så vi skall se på grundlagen. Den kan inte varaett dokument som står sig för tid och evighet. Manmåste vara beredd att ändra även på grundlagen närdet finns goda skäl för det.Vi i har år här i lagtfylliga motioner i grundlagsfrågor. Där har vi tagitupp olika typer av problem som vi menar bordelösas inom grundlagens ram. Det har varit frågor avlitet olika karaktär.En grupp har gällt de kontroverser om grundlagensrätta uttolkning som vi har haft här i dåoch då. Vi tycker att det är mycket olyckligt att mantar en strid här i i sådana frågor och sedanbara låter vågorna slå igen över den debatten. Manlåter oklarheter om vad som egentligen kan varagrundlagens rätta innebörd kvarstå. Det endariktiga är att vi tar oss samman, sätter oss ned ochgår igenom de bestämmelser som har befunnitsvara oklara eller där oenighet har rått omtolkningen och ser till att vi får fram en lydelse somär klar och redig och som vi inte behöver tvista om.Man skall ju helst inte tvista om innehållet igrundlagen.Denna syn tangerar också vår syn på frågan om enförfattningsdomstol. Vi menar att man inte skallöverlämna tolkningen av grundlagen till enförfattningsdomstol. Grundlagen skall i sig varasådan att den inte behöver någon tolkning. Dettycker jag är en viktig princip.Den andra gruppen av frågor som vi har tagit upp ivåra motioner gäller mera substantiellaförändringar i grundlagens innehåll. De tidigaretalarna har ju varit inne på flera av de frågorna. Detgäller de gamla stridsfrågorna om mandatperiodenslängd -- en fyraårig mandatperiod --, personval ochliknande.Jag tyckte det var hoppingivande närsocialdemokraterna annonserade att de varintresserade av att diskutera grundlagen och av atttillsätta en ny grundlagsberedning. Det föranleddeju, som vi alla minns, återremiss av ett ärende somvi just höll på att behandla här i kammaren närsocialdemokraternas utspel kom. Dessaförhoppningar upplöstes i tomma intetefter de överläggningar som vi hade medföreträdare för den socialdemokrateriskaregeringen. Jag, som hade äran att delta i de häröverläggningarna, är för min del mycket förvånadöver det sätt på vilket de genomfördes. Jag frågarmig fortfarande vad som var det egentliga syftetmed dessa överläggningar.Som jag uppfattade det, vid det sammanträde därjag deltog, fick vi inga bud från socialdemokratisksida. Vi fick ingen redovisning av vadsocialdemokraterna ville i grundlagsfrågan. Det varnästan en bisarr situation. Inbjudarna hadeingenting att bjuda på när det kom till kritan. Medden utgångspunkten var det ganska naturligt att detinte blev något av det här initiativet. Det tycker jagvar synd. Det skulle vara mycket intressant omsocialdemokraternas företrädare i debatten härkunde förklara vad som egentligen var syftet meddet utspel som socialdemokraterna gjorde och deöverläggningar som skulle ha förts.Det har sagts här tidigare att ett väsentligt inslag iden lilla programförklaring som fanns i det s.k.krispaketet var att man skulle ändra påvalsystemet. Men inte heller där kom det något budfrån socialdemokraterna, i varje fall inte till mig.Det hade varit intressant att äntligen få ett beskedom vad socialdemokraterna tycker och tänker i denhär frågan. Att man på något vis ville ändravalsystemet är helt klart. Att man ville ha någon typav överrepresentation är också klart, men för vilkaoch på vilket sätt är fortfarande mycket dunkelt förmig. Det skulle vara intressant omkonstitutionsutskottets ärade ordförande senareville redovisa vad socialdemokraterna egentligensyftar till.Jag har, jag suttit i , variten enträgen försvarare av det valsystem som vi harnu. Jag har också försvarat 4-procentsspärren. Jagtycker att den ligger ganska rätt. Vi kan aldrigorganisera ett proportionellt valsystem så, att viutesluter möjligheten att nya partier kommer in iden här församlingen. Det skulle vara ettantidemokratiskt drag av hög dignitet om vi gjordedetta. Det skulle inte heller vara tekniskt möjligt.Då skulle vi kanske få ha en spärr på ellernågot liknande. Inte heller det hjälper, att döma avaktuella opinionsundersökningar som harredovisats i i dag.Tanken på att man inom det proportionellavalsystemets ram skall kunna organisera en särskildfavorisering av större partier är enligt mitt sätt attse orimlig. Jag har inte heller fått någon begripligdetaljerad beskrivning från socialdemokraterna avhur det skulle kunna gå till. Jag tror att vi alla tillslut får vara överens om att det valsystem vi har nuhar kommit för att stanna. Det får vi leva med.Alla tankar på att gå över till ettmajoritetsvalssystem kan naturligtvis helt ochhållet avskrivas.