prot · GE0992 · 1991-04-11 00:00:00 — Besparingarna blir små om ensnågra.För det fjärde är systemet ett slag motäganderätten. De som verkligen kommer i kläm ärvillaägarna. Många vågar inte bygga, och de somtvingas in i systemet kan förlora stora pengar och fåhela sin ekonomi förstörd. Skuldfällan slår igen ochäganderätten urholkas.Det har hävdats från regeringshåll, och nyligenäven från visst bankhåll, att månadskostnaden iräntelånesystemet blir lägre än i nuvarande system.Isolerat och begränsat till är detriktigt, men det är i grunden fel. Vad som händer äratt kostnaderna rullas framåt i tiden. Skulden växeri 18--. Tar man upp nya lån till det åretsränta i stället för att betala den, blir självfalletutgiften just det året lägre, men det kommer surtefter. måste ju lånen betalas.Det är vilseledande och felaktigt att undanhållafakta om de totala utgifterna och kostnaderna förhuset under dess hela livslängd.Av dessa skäl måste allt göras för att förhindra ettgenomförande av räntelånesystemet. Vi skall göravad vi kan, det lovar jag!Herr talman! Det behövs en avvecklingsplan förden socialistiska bostadspolitiken, en plan sommålmedvetet och konsekvent går in för att avvecklaalla socialistiska påfund som vävtin denna sektor i allt tätare maskor.Övergripande mål för en ny bostadspolitik anser vii moderata samlingspartiet att följande punkter börvara:1. Människor skall själva fritt kunna välja bostadoch upplåtelseform. Denna ökade valfrihetkombineras med kravet på ett sänkt skattetryck,som öppnar möjlighet att komma bort frånstyrande regler och subventioner.2. Vi måste slå vakt om äganderätten, dels genomatt inte diskriminera den eget ägda bostaden, delsgenom utformningen av ersättningsregler ellermotsvarande vid intrång ochrådighetsinskränkningar.3. Hela bostadssektorn måste avregleras ochavbyråkratiseras. Många av de problem som nufinns har sin rot i den snårskog av lagar och reglersom socialdemokraterna efter hand åstadkommit.4. Vi måste komma bort från bidrags- ochsubventionsberoendet. Som det nu är betalar i storutsträckning skattebetalarna subventionerna åtvarandra. Denna rundgång är inte bara skadlig i sig,den styr produktion och efterfrågan på ett olyckligtsätt och har medverkat till att kostnaderna skjutit ihöjden.5. De särskilda skatter som belastar boendet måsteminska eller helt tas bort.Dessa punkter bör kunna ligga till grund för enannan och bättre bostadspolitik och bryta denolyckliga utveckling som den socialdemokratiskapolitiken gett upphov till.Mera konkret vill jag för moderat räkning nämnanågra av de mera specifika krav som vi har och somåterfinns i våra reservationer i detta betänkande.Räntelånen måste ersättas med ett enhetslån, sombygger på enkla regler, slopad kostnadskontroll, ettfåtal funktionskrav och räntebidrag som efter handavtrappas i takt med att skatterna sänks.Bidragsunderlaget blir begränsat, men detta skallinte utgöra något hinder att bygga större hus ochlägenheter. De överskjutande kostnaderna får dockfinansieras på marknadens villkor med vanliga lån.Av detta följer att länsbostadsnämnderna blirobehövliga och att kan läggas ner.Det måste bli neutralitet mellan olikaupplåtelseformer. Antingen det gäller enskildasmåhus, bostadsrätter, ägarlägenheter ellerhyreshus -- alla skall behandlas lika i lånehänseendeoch vad gäller andra regler. Någon positivsärbehandling av vissa bostadsrättsföretag får detinte bli tal om.Omvandling till bostadsrätt från hyresrätt skallunderlättas. , som förhindraromvandling av allmännyttans hus till privatbostadsrätt, måste bort.I stället för att skattebetalarna genom subventionerbetalar visst underhåll på bostadsfastigheter bör ettsystem med skattefria avsättningar tillreparationsfonder införas.Mark- och konkurrensvillkoren måste bort,eftersom de snedvrider konkurrensen och hindrarett rationellt byggande.En rad subventionsformer måste avvecklas. Bl.a.kan nämnas hyresrabatterna,återflyttningsbidragen, nybyggnadsbidragen,tilläggslån till hus ochåterställningsbidrag.Detta, herr talman, är några exempel på konkretaåtgärder som bör ingå i den nya bostadspolitiken.Det leder för långt att här räkna upp alla vårareservationer.Jag vill dock nämna en, där vi anser att majoritetenär för snål, nämligen den som gäller stödet tillkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Vi anser detså värdefullt att kunna bevara och underhålla vårtkulturhistoriska arv att mer pengar måste till. Dettaanslag ligger vid sidan om och utanför de vanligabostadspolitiska programmen och bör därförsärbehandlas.Herr talman! Med hänvisning till vad jag här anförtvill jag uttala mitt stöd för samtliga reservationerdär moderata ledamöter finns med, men jag yrkarendast bifall till reservationerna 1 och 8.Anf. 96 ():Herr talman! liberalernasbostadspolitik syftar till ökad valfrihet och störreinflytande över bostaden för de boende. Vi arbetarför att köerna skall kapas och för att det skall gåsnabbare att få tillgång till en bostad vid förändradefamiljeförhållanden. De svarta pengarna skall bortfrån marknaden, och det skall bli mindre mygel.Sänkta bostadssubventioner skall sänkaskattetrycket. Privat kapital skall genereras ibostadssektorn för bättre underhåll och tillräcklignyproduktion. Staten skall inte genom ekonomiskastyrmedel eller administrativa regleringar gynnaeller missgynna vissa upplåtelseformer,bostadstyper eller fastighetsägare.Vi anser att det krävs mindre av planekonomi ochmer av marknadsekonomi på bostadsmarknaden.Ett ekonomiskt system har tre huvuduppgifter: Detmåste ha mekanismer för att ge besked om vad somskall produceras, hur det skall produceras och hurproduktionsresultatet skall fördelas.Bostadsmarknaden i är så reglerad ochsubventionerad att dessa mekanismer intefungerar. Problemen är till arten om än inte tillgraden liknande dem som finns iöststatsekonomierna med ineffektivitet, köer ochsvarta marknader.Folkpartiet liberalerna vill därför minskaregleringarna. Vi vill ta bort en rad onödiga reglersom markvillkor, konkurrensvillkor ochkostnadskontroll. Den omfattande lånebyråkratinbör skäras ned bl.a. genom attlänsbostadsnämnderna avskaffas. bör säljas.Vi vill ha en hyressättning som ger ökad rörlighetoch ett bättre utnyttjande av bostäderna.Vi förespråkar ett bostadsfinansieringssystem somsuccessivt minskar subventionerna. De besparingardetta leder till kan utnyttjas för skattesänkningar.När subventionerna minskar i nyproduktionen villvi skapa förutsättningar för ån, där kostnaderna iviss mån omfördelas över tiden.Folkpartiet liberalerna motsatte sig det nyligenfattade beslutet om räntelån. Det är alltför stor riskför att de samlade lånen under ogynnsammaekonomiska omständigheter kan komma attöverstiga fastigheternas värde. Detta kan kommaatt drabba den enskilde mycket hårt. Det kansannolikt också medföra att hela systemethavererar. Vi har tidigare i debatten berört deskuldfällor som bildas för de enskilda. Jag vill ocksåpassa på att instämma i de frågor som tidigareunder debatten har ställts till omkonsekvenserna av detta lånesystem.Ett nytt bostadsfinansieringssystem måste varastabilt och även kunna fungera , under skiftande ekonomiskaförhållanden. Det nu beslutade systemet uppfyllerinte dessa krav. Vi föreslår därför att beslutet rivsupp och att omfattande förändringar vidtas. Ireservation nr 50 till det betänkande vi nubehandlar föreslår , ochcenterpartiet att upphäver beslutet omett nytt bostadsfinansieringssystem. Jag yrkar bifalltill denna reservation.Herr talman! Det bör bli lättare att bildabostadsrätter. En rad regleringar som begränsardessa möjligheter bör tas bort. De hinder för attbilda bostadsrättsföreningar somsocialdemokraterna satt upp för boende iallmännyttiga fastigheter bör tas bort. I reservationnr 24, gemensam för och ,föreslår vi ökade möjligheter att bo i bostadsrätt.Vidare bör tendenserna att ge vissaintresseorganisationer myndighetsliknandeuppgifter upphöra. Avgifter för fritidsverksamhetoch boinflytande bör inte längre betraktas somhyra. Det bör också bli lättare för friståendehyresgästföreningar att få förhandlingsrätt.Bostadsmarknaden, som jag nämnde tidigare, är enav de mest reglerade sektorerna i vårt samhälle. Vii vill ta bort en stor del av dessaregleringar. vill bl.a. skapa mindrelånebyråkrati.Räntebidragsunderlaget beräknas enligt den s.k.schablonmetoden, där en rad faktorer påverkarunderlaget. Beräkningarna är komplicerade ochdet finns t.o.m. särskilda dataprogram för att manskall kunna göra dessa ansökningar. Vi anser attdessa typer av beräkningar kraftigt skall förenklas.En sådan förenkling innebär också, som jagnämnde i min inledning, att kraftiga nedskärningarkan göras i byråkratin. Länsbostadsnämnderna börpå sikt läggas ned, och de kommunala tjänstemänsom sysslar med låneförmedling kan i hög grad fåandra arbetsuppgifter.Markvillkoret innebär att marken skall förmedlasav kommunen för att rätt till statliga räntebidragskall medges. I praktiken innebär markvillkoretnumera främst att kommunerna ges möjlighet attställa en mängd krav på byggnationen, utöver detsom anger, innan dispens frånmarkvillkoret lämnas. har det funnitsundantag från markvillkoret för s.k. styckebyggdasmåhus och för mark i saneringsområden. Dessaundantag har socialdemokraterna upphävt.Vi i anser att markvillkoret böravskaffas. Kommunernas möjligheter att styrabyggandet är fullt tillräckliga, inte minst genom denfysiska planeringen.Konkurrensvillkoret innebär att bostadsstöd vidbyggande av flerfamiljshus bara utgår ombyggnadsarbetena upphandlats genom att anbudtagits in. Det har visat sig att byggföretagen oftakan förhandla fram bättre pris och högre kvalitet.Även konkurrensvillkoret är moget att avskaffas.Det skulle också öka byggföretagens möjligheteratt få fram olika referensobjekt.I dag granskar länsbostadsnämnderna allaansökningar om stöd för att avgöra ombyggkostnaderna är skäliga. Vi tror inte attkostnadsutvecklingen kan påverkas genomen sådan kostnadsprövning. Trotskostnadskontrollen ökade byggkostnaderna tregånger mer än konsumentprisindex och1988. Effekten blir snarare att kreativiteten inriktaspå att försöka kringgå reglerna. Den byråkratiskahanteringen medverkar till att pressa uppkostnaderna genom att byggandet försenas. För attklara kostnadskontrollen bygger man oftast störrelägenheter, vilket innebär att de totala kostnadernablir högre. Den omedelbara effekten istorstadsområdena av kostnadskontrollen blirsnarare att bostadsproduktionen hålls tillbaka änatt priserna pressas.Herr talman! Jag vill nu kommenterainvestringsbidraget. Den socialdemokratiskaregeringen har som villkor för det nyamomskompenserande investeringsbidraget införtatt byggföretaget skall ha fått statligt bostadslån.Därigenom kopplas hela lånekineseriet även tillinvesteringsbidraget.Investeringsbidraget skall enligt folkpartietliberalernas uppfattning kunna schabloniseras ochlämnas helt oberoende av den statligalånebyråkratin. Enligt uppfattningskall därför också investeringsbidraget kunna utgåtill frifinansierade permanenthus.Jag vill också kommentera . Statensbostadsfinansieringsaktiebolag har givitsmöjligheter att marknadsanpassa sin organisationoch bygga upp en låneadministration och enförsäljningsorganisation. Som motiv angavs ipropositionen om ny bostadsfinansiering attSBABs fortsatta verksamhet bidrar till attupprätthålla konkurrensen påbostadsfinansieringsmarknaden.Några belägg för att det krävs ett nytt statligtbostadsfinansieringsinstitut redovisades dock inte.Enligt vår mening bör i stället säljas. Ireservation nr 36 från och moderaternaföreslår vi att statens ägaransvar i skallupphöra.Jag vill också litet grand kommenteramöjligheterna till att öka konkurrensen inombyggandet. Jag tycker att det är angeläget attstimulera en ökad internationell konkurrens inombostadsområdet. Det finns en lång rad hindersom försvårar importen av byggmaterial och ledertill att det finns få utländska byggintressenter somkan bygga i . Även detta beror mycket pådet omfattande statliga regelverk som vi har ochsom verkar som handelshinder. Vi vill i folkpartietatt de här regleringarna tas bort så att vi kan ökaden internationella konkurrensen. De regler sombör finnas kvar bör förenklas och anpassas till EGsolika regler för byggande.Herr talman! Ombyggnader bör ske varsamt ochmed stor hänsyn till de boendes önskemål. Det ärdärför angeläget att de hyresgäster som berörs aven ombyggnad ges större möjligheter att påverkaomfattningen av denna. Detta inflytande börutövas av de hyresgäster som berörs avombyggnaden i de fastigheter det gäller och intesom nu oftast sker av den storahyresgästföreningens distrikt. skriver manpå intyg som går i strid med önskemålen från deboende i den berörda fastigheten.För ombyggnad inne i en lägenhet bör normaltkrävas att lägenhetsinnehavaren har tillstyrktombyggnaden. Underhåll såsom byte avavloppsstammar måste givetvis kunna utföras, menstörre förändringar såsom byte av t.ex.köksutrustning eller annat tycker vi att denhyresgäst som bor i lägenheten själv skall få avgöra.Riksdagen har också beslutat att räntestödskall lämnas för underhåll av lägenheter i hyreshus.Vi motsätter oss detta. Strävan bör i stället vara attminska subventionerna, inte att införa nyasubventioner. En större omfördelning av hyrormellan äldre och nyare hus och möjlighet tillskattefria avsättningar till reparationsfonder är enbättre lösning. Även där finns en gemensamreservation från de borgerliga partierna.Jag vill nu gå över och något kommentera radonet.Radon i bostäder utgör ett allvarligt hot motfolkhälsan. Sambandet mellan radioaktiv strålningfrån sönderfall av radongas och risk för lungcanceri anses helt säkert, även om direkta bevis iform av undersökningar ännu inte föreligger.Antalet lungcancerfall av denna orsak i Sverigeuppskattas till i storleksordningen 1 000 personerper år. Denna risk har uppmärksammats länge.Hotbilden har under senare årtionden förstärktsgenom energisparande, som medfört attluftomsättningen i många bostäder sänkts långtunder rekommenderad nivå, och genom attbostadshus utformats med större markkontakt.Koncentrationen av radongas ökar därvid från vissabyggnadsmaterial, särskilt från blågrå lättbetong avviss tillverkning, från mark i många områden och ien del fall från grundvatten. Radon i bostäder gernu befolkning det största tillskottet avradioaktiv strålning.Herr talman! I reservation nr 70, som ärgenmensam för , ochmiljöpartiet, föreslår vi reservanter en höjning avradonbidraget. Detta är ett viktigt bidrag för demänniskor som måste vidta saneringsåtgärder i sinabostäder. Jag yrkar bifall till denna reservation.Folkpartiet liberalerna står självfallet bakom varjereservation i detta betänkande som vi harundertecknat. Jag nöjer mig dock i denna debattmed att yrka bifall till reservationerna nr 2, 50 och70.Slutligen är det med tillfredsställelse som vi noteraratt vi vid utskottsbehandlingen har fått med ossutskottet på att den kulturhistoriskt värdefullabebyggelsen skall få en med 25 miljoner utökadtillstyrkanderam. Detta är i enlighet medfolkpartimotionen.Anf. 97 ():Herr talman! utgångspunkter förbostadspolitiken är helt annorlunda än de vi nu harhört av företrädare för ochfolkpartiet. Jag vill ändå göra den markeringen attdet finns en klar skillnad mellan centernsbostadspolitik och den som ochfolkpartisterna företräder. Det för fram till en litenreflexion. Man undrar hur det skall gå, om det gårså illa i nästa val, för att regera ihopmed de blå partierna när det gäller bostäderna,bostadsförsörjningen och bostadspolitiken. Det ären gåta. Hur skall kunna fungerasom bostadsminister utan en ordentlig hjärntvättoch omskolning kan jag faktiskt inte riktigt förstå.Utgångspunkten för vårt resonemang är attbostaden är en social rättighet som skall jämförasmed rätten till utbildning, rätten till vård och rättentill omsorg. Bostaden och bostadsförsörjningenmåste befrias från all spekulation så långt detta ärmöjligt. Bakom detta ligger också attmarknadsprinciperna och marknadsekonomin intefår styra, dominera, på bostadsområdet.Marknadsekonomin är bra i en del sammanhangmen inte när det gäller utbildning, sjukvård ochbostadsförsörjning.Våra principer för fram till en strävan att främjaden bostadsförsörjning och de upplåtelseformersom har minst av spekulation. Vi menar således attden icke vinstgivande allmännyttan skall försvaras,främjas och utvecklas. Men måste deboende själva inom allmännyttan, alltsåhyresrättshavarna, få ökad makt.Vi säger inte nej till en marknadsanpassning när detgäller boendet, bostadsformerna och bostädernasutformning. Men marknadsanpassningen får inteske via ekonomin utan den måste ske genomdemokratiska beslut -- dvs. genom ett ökatboinflytande, genom att de boende får möjlighet attstyra produktion, förvaltning och förändringar pådetta område. Detta resonemang leder också framtill något annat som är mycket väsentligt i fråga ombostadspolitiken. Det gäller nämligen att försvaraen hyresreglering kopplad till ett besittningsskydd,en kvarboenderätt, för de boende. Den saken harvi diskuterat förut. Men jag vill ändå nämna det idetta sammanhang. Det handlar ju om en avhörnstenarna i den sociala bostadspolitiken.Därmed vill jag också peka på att ett försvar och enutveckling av bruksvärdehyresprincipen utgör enväsentlig del av bostadspolitiken.En social bostadspolitik innebär också attboendekostnaderna måste vara rimliga. Vi menaratt boendekostnaderna numera inte är det.Framför allt gäller det det stora språng som i ochmed skatteomläggningen har tagits från vad som ärrimligt. Skatteomläggningen har ju kostathyresrättshavarna . per kvadratmeteroch år, och det är en väsentlig andel av dehyreshöjningar, de bostadskostnadshöjningar, somhar inträffat under de senaste 18 månaderna.Det är alltså viktigt att diskutera och att försökadefiniera vad som är en rimlig kostnad förbostaden. Vi har all anledning att ta upp dendiskussion som har förts tidigare om hur stor andelav en normal inkomst som är en rimlig hyra för ennormal bostad. Vi har försökt att aktualisera engammal princip i detta sammanhang. Det är enprincip som faktiskt gäller som riktlinje utomlands.Det vore således rimligt om nyproduktionshyranför två rum och kök om inteöversteg av en normal industriarbetarlön.Men är hyrorna ungefär 30--för höga iförhållande till vad som definieras som en rimligbostadskostnad.Företrädarna för de borgerliga partierna har härutgjutit sig över och förtalat de generellasubventionerna till bostadssektorn. Man talar omrundgång osv. Men de generella subventionernautgör ett led i fördelningspolitiken. Att ha generellasubventioner är ett sätt att via skatten, som slårhårdast mot dem som har höga inkomster, göra detmöjligt att åstadkomma en utjämning vad gällerkostnaderna för bostäder. Vi tycker inte att det ärfel att ha en beskattning av inkomsterna som profilen att de som tjänar mest också får betalamest i skatt. Sedan görs det en omfördelning,varvid de sociala nyttigheterna gynnas -- t.ex.bostäderna.Vi beklagar den situation som råder.Kostnaderna för bostäder ligger ju långt över vadsom är rimligt. Behovsprövade och direkt riktadesubventioner i form av bostadsbidrag måste därförhöjas mycket kraftigt.Jag instämmer i den kritik som bl.a. BertilDanielsson har fört fram. Det är alltså olyckligt attde behovsprövade bidragen har fått den effekt somde har fått. Det innebär en överflyttning vad gällermarginaleffekterna från höginkomsttagarna, ochjag tänker då på det gamla skattesystemet, tilllåginkomsttagarna via bostadsbidragssystemetefter skatteomläggningen. Men, som sagt, i ochmed att vi har hamnat i en situation därbostadskostnaderna är mycket höga är detnödvändigt att satsa på bostadsbidrag.Jag tror att det var som tog uppfrågan om att åstadkomma ett frivilligt hyresstopp1992. Också jag tycker att det är en viktig fråga.Efter de smällar som de boende, inte minsthyresgästerna, nu har fått är det oerhört viktigt attinte åstadkomma nya hyreshöjningar ,osv. De framstötar som hargjorts bl.a. från -- manhar ju pekat på möjligheten att åstadkomma etthyresstopp -- har vi alla all anledning attförsöka ta på allvar. Vi måste hjälpas åt när detgäller att realisera sådana planer.Vi har lagt fram förslag som handlar om hur det ärmöjligt att göra justeringar av bostadskostnaderna.Det gäller ju att göra justeringar beträffande olikainslag i skatteomläggningen. Vi har föreslagit ettborttagande av den dubbelbeskattning avfjärrvärmen som momsen på det området innebär.Vi har också föreslagit ett borttagande av denegendomliga uttagsskatten, som alltså är en momspå icke köpta tjänster. Vidare har vi föreslagit enfastighetsskattebefrielse för allmännyttan. På detsättet skulle de boende indirekt få del av denvärdestegring som allmännyttans fastigheter har.Men vi har inte lyckats vinna majoritetens gehör fördetta förslag. Men för att åstadkommahyresstoppet 1992 räcker det med att vi avvisar detförslag som kammaren kommer att behandla isamband med nästa bostadsärende. Det handlar dåom försämringen av räntebidragen tillbostadsbeståndet, vilken kommer att innebära attstatskassan får 600 miljoner . Om detär möjligt att sätta stopp för detta -- de här 600miljonerna är egentligen bara nålpengar ijämförelse med de vinster för statsbudgeten somräntelånesystemet kommer att innebära under denärmaste åren -- skulle det gå att åstadkomma etthyresstopp . Vi vet ju att hyresnivån nu medungefär . per kvadratmeter och år överstigervad som är den egentliga hyresnivån i och med attårets hyreshöjningar tas ut på elva i stället för påtolv månader.I enlighet med de principer som jag här harredogjort för kräver vi ett stopp för omvandlingenav hyresrätter till bostadsrätter. Detta krav gäller sålänge hembud och priskontroll för bostadsrätterinte har införts. Om ni andra går med på detta, harvi inget att invända mot bostadskooperationen,bostadsrättsformen. Så länge det är fritt attspekulera på detta område håller vi dock inte meder. Det finns ju många exempel som visar vad sådanhär spekulation leder till. Lägenheterna i fråga blirju inte tillgängliga på den allmänna marknaden,åtminstone inte för alla och en var.I en särskild motion detta år lägger vi fram ettförslag om att de ekologiska grundprincipernamåste genomsyra byggandet och boendet framöver.Det är bra att experiment har gjorts vad gällerekobyskalan. Men det är inte tillräckligt. Detviktiga nu är egentligen att principerna omhushållning, kretsloppstänkande, demokratiseringoch lokala beslut genomsyrar bostadsförvaltningenoch alla former av bostadsbyggande. Inte minstgäller det hyresformen och allmännyttans bestånd.Tvärtemot de grundprinciper som jag här harredogjort för vill de borgerliga partierna helt elleråtminstone delvis avveckla stödet till underhåll ifråga om hyreshusen. Man går till mycket skarptangrepp mot den nya bostadsfinansieringsform somriksdagen har fattat beslut om och som helamarknaden nu håller på att anpassa sig till. Den härnya bostadsfinansieringsformen innebär faktiskt attdet blir möjligt även i fortsättningen att bygga nyabostäder, att hålla ingångskostnaderna,ingångshyrorna, i nyproduktionen på en nivå sominte är helt orimlig. Genom räntelånesystemet kanvi åstadkomma en faktisk sänkning avhyresnivåerna i nyproduktion. Sedan spridskostnaderna över tiden, dvs. över husets livslängd,på ett annat sätt än som är fallet. Det äregentligen ganska logiskt att göra så. Ett hus har juen ganska lång livslängd.Enligt min och övriga vänsterpartiers mening är detmycket riktigare att på det viset betala av husetunder . Då blir det mindreskillnader i fråga om kostnaderna för nya resp.äldre hus. Därmed försvåras, eller kanske t.o.m.omöjliggörs, stora klipp genom försäljning av hussom innehafts . Vi menar att dettafaktiskt mycket listiga räntelånesystem gör detmöjligt att i fortsättningen hamna på en rimlighyresnivå. Dessutom består möjligheten till fortsattbostadsproduktion.Jag skall avsluta med att rikta kritik mot ett avförslagen på bostadsområdet ibudgetpropositionen.