prot · GE0949 · 1991-01-15 00:00:00 — I Sydostasienhar agerande kanske inte samma betydelsesom på närmare håll, men de unika möjligheternaäven för små länder att ta upp frågor i FNsgeneralförsamling och i FNs kommission för demänskliga rättigheterna är oerhört viktiga.Inför framtiden gäller dels mötet om mänskligarättigheter i . Utrikesministern har redansagt att där skall spela en aktiv roll, och jagär glad för detta. Det är också viktigt att ärendet tillhösten kommer upp i . Jag ärtacksam och nöjd med det svaret.Anf. 24 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tackar för elogen att jag svararsnabbt. Det är naturligtvis alltid en svår avvägning.Som jag sade pågår en toppkonferens om den svårasituationen i . Jag skall skynda mig ivägför att inviga det första lettiskainformationskontoret i . Men, okej, är ninöjda skall jag inte ställa till det så att ni inte blirdet. Jag ber att få tacka.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på frågorna 1990/91:317, 319 och 326om EritreaAnf. 25 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vilkenSveriges officiella hållning är i Eritreakonflikten.Maria har frågat mig huruvida det ärriksdagsbetänkandet eller ett memorandum frånutrikesdepartementet av ,som utgör officiella inställning tillEritreakonflikten. har frågat migom jag delar uppfattning attsjälvständighet för är en möjlig lösning påkonflikten med och vilken tolkning man iså fall skall göra av utrikesdepartementetsmemorandum. Jag besvarar dessa frågor i ettsammanhang.Kriget i har pågått och orsakatett oerhört mänskligt lidande. Inget militärtavgörande har under denna långa tid kunnatuppnås. Det tycks stå klart för allt fler att det integår att uppnå någon militär lösning. Därmed blirdet allt viktigare att söka en förhandlingslösning.Ett tecken på att parterna också inser detta är atten samtalsprocess mellan den eritreanskamotståndsrörelsen EPLF och regeringssidan medamerikansk hjälp åter kommit i gång.Riksdagen fattade beslut iEritreafrågan i enlighet med vad utrikesutskottethemställt i sitt betänkande 1990/91:UU3, vilketavgavs utan reservationer. Skrivningarna i dettabetänkande är mer långtgående, i vad avserEritreas rätt till självständighet, FNs roll ochtanken på en folkomröstning, än vad som tidigaresagts från svensk sida -- men de är inte, detta ärcentralt, entydiga.Utskottet välkomnar sålunda ''generellt en merframträdande roll för FN när det gäller konfliktenslösning, inklusive en behandling av frågan igeneralförsamling eller säkerhetsråd'' -- mentillägger att ''sådan behandling torde förutsätta attden sker i samförstånd med parterna i konflikten''.Vidare fastslår utskotet att ''under allaomständigheter är principen om självbestämmandeför politiskt och folkrättsligt välgrundad''.En internationellt övervakad folkomröstning ansesvara ''ett logiskt led i konfliktlösningen''. Samtidigttillägger utskottet att det är ''av central vikt att de ikonflikten berörda parterna står bakomfolkomröstningen''. Det slutliga resultatet i bäggedessa frågor ''är således för parterna att avgöragenom förhandlingar''.Regeringen har mot bakgrund av beslutformulerat en inställning i denna fråga, som står isamklang med grundläggande principer för svenskutrikespolitik. Vi har, efter att ha informeratutrikesnämnden, kommit fram till följandeuttalande utan invändningar från någon ledamot inämnden:''Det är nödvändigt att söka en fredlig och politisklösning av den långvariga konflikten om Eritrea.Sverige välkomnar de samtal som de bäggeparterna nu återupptagit och uppmanar dem attfortsätta på denna väg mot regelrättafredsförhandlingar.Sverige erkänner territoriella integritet.Sveriges syn på tar sinutgångspunkt i detta förhållande.Sverige betraktar principen omsjälvbestämmande för det eritreanska folket sompolitiskt och folkrättsligt välgrundad.Eritreanernas krav måste således beaktas iförhandlingarna.På vilket sätt detta krav skall tillmötesgås böravgöras av parterna genom förhandlingar. Detankommer inte på att föreskriva hur enlösning skall se ut i olika avseenden, inklusivefrågan om framtida status. En varaktiglösning av konflikten måste vara väl förankrad hosde direkt berörda parterna.Sverige är berett att ge sitt bidrag till att främjaprocessen mot en fredlig, politsk och varaktiglösning, liksom också fortsatt humanitärt biståndtill konfliktens offer. ''Som framgått förblir det centrala i vår hållning att,med alla till buds stående medel, främja en fredliglösning av såväl som andrakonflikter i . Jag anser att detta ligger helti linje med beslut.Jag kan tillägga att vårt uttalande överlämnats tillden etiopiska regeringen, som ställer sig kritisk tillformuleringarna. Det har också överlämnats tillEPLF, vars reaktion vi ännu inte hunnit få del av.Det finns dock anledning förvänta att även dennablir negativ.Anf. 26 ():Herr talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret. Jag håller med utrikesministern om attkrig inte kan lösa konflikten i . Vi hoppasalla att vi skall få se en förhandlingslösning och åtminstone skall komma fram till ettåterupptagande av förhandlingarna för att såsmåningom kunna få en varaktig lösning påEritreakonflikten.Det är dock viktigt att i sin dialog medandra länder är mycket klar i sina uttalanden. Detär vidare mycket viktigt att de uttalanden somriksdag och regering gör är liktydiga. Vi måsteförmedla samma budskap.Jag tror att det missförstånd som här har uppståtthade kunnat undvikas om det memorandum somutrikesministern har läst upp mera hade betonatvad yrkade bifall till. Det var faktiskt enatt-sats som löd på följande sätt: ''att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en lösning av konflikten genom att deteritreanska folket i en internationellt övervakadfolkomröstning får ta ställning till sin egenframtid.'' Utskottet var överens om att yrka bifalltill hela att-satsen. Jag tror som sagt att vi kanskehade kunnat undvika missförståndet om detta hadepoängterats i memorandumet.Med all respekt för utrikesministerns tid skulle jagvilja ta upp ytterligare en fråga som rörbetänkandet. Det gäller en fråga som jag vet attutrikesministern är bekymrad över, nämligen lägetför de mänskliga rättigheterna i . Utskottetpoängterade och yrkade bifall till att skulleverka för att en granskning av situationenbeträffande respekten i för de mänskligarättigheterna inom ramen för FNs kommission förde mänskliga rättigheterna skulle komma till ståndinkl. tillsättandet av en särskild rapportör. för de mänskliga rättigheterna börjarsin session . Kommerutrikesministern då att medverka till att tarupp den här frågan till diskussion och ocksåfullföljer vad utskottet har sagt?Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill också tacka utrikesministernför svaret.Utrikesutskottets uttalande om var envändpunkt i den svenska officiella politiken när detgäller . Det föreligger helt klarten skillnad i uppfattning mellan den traditionellaåsikt som har funnits på ochden nya åsikt som har slagits fast av riksdagenmed den att-sats som bifölls och som upp alldeles nyss.Jag förstår att det har varit svårt medomställningen. Trots allt hade det dock känts litettrevligare om beslut hade respekterats ide formuleringar som finns i memorandumet frånutrikesdepartementet. Uttalandet från riksdagenväckte naturligtvis protester i . Såvitt jaghar förstått blev den svenske ambassadören ocksåuppkallad till utrikesministern där allvarligadiskussioner fördes och han fick synpunkter medsig på vägen hem. Efter detta bör arbetet med ettmemorandum ha påbörjats. Man sökte ansträngasig att finna någon slags tolkning avriksdagsuttalandet så att det inte skulle se så illa utsom det var. Det blev tyvärr så bra attmemorandumet på viktiga punkter strider motuttalandet från riksdagen.Jag tänker framför allt på den del av uttalandet somhandlar om att erkänner Etiopiensterritoriella integritet och att syn påEritreakonflikten har sin utgångspunkt i dettaförhållande. Det är utomordentligt svårt att få ihopden utgångspunkten för synen på Eritreakonfliktenmed utrikesutskottets enhälligt antagnabetänkande. Jag kan inte se annat än att UDsmemorandum fortfarande enligt officiella politik. Jag tycker att det ärlitet beklagligt. Det känns tråkigt att behövaupprepa den debatt vi redan har haft i ,fastän det nu gäller riksdag och regering. Hur skallvi kunna avgöra den omröstningen? Det kanske blirstatsrättsligt svårt.Jag vill även påminna om vad utrikesministern sadenyligen i en tidigare frågestund. Han sade att haninte kan stå här och ändra den av riksdagenfastslagna utrikespolitiken. Jag skulle gärna viljahöra det uttalandet i repris.Anf. 28 ():Herr talman! Också jag vill tacka utrikesministernför svaret. Även om världens och våra tankar i daggår åt ett annat håll tycker jag att det är viktigt attvi uppmärksammar det som sker i Eritrea.Det är viktigt att vår politik är tydlig och klar ochatt omvärlden vet vilken inställning har.Det är också viktigt att kan säga att deteritreanska folket har rätt att själv avgöra sinframtid samt att det också skall gälla de framtidarelationerna till . Det är viktigt att Sverigeklart och tydligt säger att man är beredd att arbetaför en folkomröstning om de framtida relationernaoch att man skall vara beredd att arbeta för attresultatet av den omröstningen faktiskt blirgenomfört.Jag tycker att beslut på den här punktenär klart och entydigt. Jag hoppas attutrikesministern kan instämma i det.Jag skulle vilja fråga vad utrikesministern anser attSverige nu kan göra för att påskyndafredsprocessen för att undvika en mycket blodigstrid omkring och en akut hungersnöd ilandet.Anf. 29 Utrikesminister ():Herr talman! Jag påstår att innehållet i detmemorandum som har åberopats av oss alla fyrautgör en strikt tolkning av svensk utrikespolitik. Avutrikespolitiken måste man kräva att den skallhänga ihop. I memorandum fannsmotsägelsefulla punkter. Jag anförde tre punkter.Jag skall ta upp frågan om en folkomröstning engång till.Vi tycker att det, som det står, finns välgrundadanledning både politiskt och folkrättsligt attprinciperna om självbestämmande skall kunnagöras gällande. På sina håll i världen finns det dockdubier om detta eftersom det inte rör sig om ett folkutan flera folk och att det finns motsattauppfattningar inom dessa folk. Utskottet har skrivitatt det är av central vikt att de av konfliktenberörda parterna står bakom folkomröstningen.Om man anger målet och till vilketresultat man anser att folkomröstningen börkomma, tar man inte hänsyn till vad parterna anser.Då har man sagt till dem att så här tycker viutanförstående att man skall göra. Detta har medpolitisk taktik att göra. Det är mycket oklokt. Omvi frångår vårt erkännande av integritet,tror jag att vi blåser bort alla möjligheter förSverige att agera så aktivt som vi kan göra. efterfrågas våra tjänster. Chansen att verka förfred på det sätt som vi vill göra skulle då vara borta.Det tycker jag vore mycket oklokt.Anf. 30 ():Herr talman! Jag kan inte riktigt delautrikesministerns tolkning av vad harskrivit. Jag tycker att det är mycket klart uttalat vadriksdagen anser när man säger att av det ovananförda följer att en internationellt övervakadfolkomröstning om framtida status är ettlogiskt led i konfliktlösningen. Jag kan inte se kan tolka det på olika sätt, och jag hävdarfortfarande att den meningen skulle ha kunnatlyftas fram i memorandumet.Herr utrikesminister, jag skulle mycket gärna viljaha svar på min fråga om en särskild rapportör förde mänskliga rättigheterna.Anf. 31 ():Herr talman! medger i principöppet att den utrikespolitik som UD för inte hängerihop med det uttalande som utrikesutskottet haranfört och som har ställt sig bakom.Möjligtvis skulle man kunna få ihop det genom attbl.a. peka på dubbeltydigheter. Jag vill påstå attden exercis som ägnar sig åt är enren manipulation av beslut. Det stårnämligen inte så i riksdagsbeslutet.Vi säger klart ut att vi är för det eritreanska folketsrätt till självbestämmande. Vi säger också att eninternationellt övervakad folkomröstning omEritreas framtida status är ett logiskt led vidkonfliktlösning. Vi tar ställning för folkomröstningoch för självbestämmande för eritreanerna. Dettakan man faktiskt inte få till motsatsen.Jag tycker att det skulle vara intressant att få höraStig Alemyrs reaktion på hur utrikesdepartementettolkar det utlåtande som ett enigt utskott har skrivitunder.Anf. 32 ():Herr talman! Jag anser självfallet inte att vi skalldiktera utgången av en sådan folkomröstning. Jaganser dock att klart och tydligt skall säga ställer upp i arbetet för att få till stånd enfolkomröstning. Jag inser att det arbetet kan blibåde svårt och krångligt i det läge som konfliktenbefinner sig i.Vi måste sedan vara beredda att ställa upp ocharbeta för att resultatet av folkomröstningen blirgenomförbart. Jag tror inte heller att det är ett lättarbete. Det kräver säkert många överväganden omvilka vägar vi skall använda i båda dessa punkter.Jag tror att det är av vikt att vi är tydliga och klaranär vi redovisar vår inställning -- att det eritreanskafolket har rätt att själv bestämma sin framtid.Anf. 33 Utrikesminister ():Herr talman! Jag skall ta upp dessa frågor i tur ochordning. En rapportör, dvs. en amälan till för mänskliga rättigheter, diskuteras.Möjligheten till framgång bedöms som mycketliten. Det finns många liknande situationer påjorden där är mer aktiv än andra länder.Det skall vara. Även en sådan fråga måstekomma in i det stora sammanhanget. Vi är i förstahand inriktade på det som folket där nere har störstnytta av, nämligen att åstadkomma fred.Jag tycker att det är i utskottets betänkande sommotiveringarna inte riktigt hänger ihop. Vi arbetarredan med folkomröstningsinstitutet som ettinstrument som kan användas för att lösakonflikter. Därmed har jag svarat på EvaJohanssons fråga.Anf. 34 ():Herr talman! Jag skulle vilja kommentera det StenAndersson tog upp allra sist, nämligen frågan ommänskliga rättigheter. Oavsett möjligheten tillframgång anser jag att frågan om granskning avmänskliga rättigheter i måste komma upptill diskussion. måste ta upp frågan i när den börjar sin session i januari.Det har beslutat.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på frågorna 1990/91:309, 312, 314, 322och 325 om moms på sjuktransporter med taxiAnf. 35 Socialminister ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag ämnar föreslå för att komma till rättamed skatteomläggningens negativa effekter för densom ofta är sjuk och har lång väg till sjukhus. har frågat om jag är beredd att ändrareglerna så att sjuktransporter med taxi intemomsbeläggs. har frågat migvilka åtgärder jag ämnar vidta för att kompenserasjuka människor i glesbygd för den nya momsen påsjukresor med taxi. har frågatom jag är beredd att vidta åtgärder såatt inte sjukresor med taxi drabbas avkostnadsökningar till följd av skatteomläggningen.Gullan har frågat mig vilka åtgärder jaghar vidtagit för att patienterna skall slippa de högasjukresekostnaderna till följd avskatteomläggningen. Eftersom samtliga frågorgäller konsekvenserna av att mervärdeskatt har införts på persontransporter med taxibesvarar jag frågorna i ett sammanhang.I samband med att taxinäringen avreglerades den 1juli 1990 avskaffades bl.a. rikstaxan. För attförhindra att oskäligt höga taxor skulle börjatillämpas för dessa transporter infördes försjukresor med taxi ett högsta tak för beräkningenav sjukreseersättningen från socialförsäkringen.Tyvärr har detta ersättningstak kommit attutnyttjas av många taxiföretag som en ny rikstaxaför sjukresor. höjde taxiföretagendessutom sina taxor till följd av att mervärdeskattpå persontransporter infördes som ett led iomläggningen av skattesystemet. Detta harmedfört att taxorna i regel kommit att överskridaersättningstaket, vilket fått mycket allvarligaekonomiska effekter för främst de människor somofta måste företa långa resor till vård ellerbehandling.Regeringen har därför snabbehandlat denna frågaoch fattade beslut om att höjaden kilometerersättning som ingår i nämndaersättningstak med . till , dvs. med ca 17 %.Denna ändring skall gälla för sjukresor med taxisom företagits efter årsskiftet.Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringenförutsätter att denna höjning av ersättningstakettillsammans med de betydande taxehöjningar somtaxiföretagen företagit efter avregleringenverkligen resulterar i att de sjukas kostnader försjukresor med taxi kommer att begränsas tillgällande karensbelopp på . per resa.Då , som framställt fråga 314,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att SigridBolkéus i stället fick delta i överläggningen.Anf. 36 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Jag tackar socialministern också för att regeringenhar ändrat åsikt och gjort förändringar så attreglerna i varje fall på ett bättre sätt skallkompensera dem som behöver göra sjukresor.När det stod klart för människor hur det här skullekomma att fungera och när man ringt tillförsäkringskassan och tagit reda på hur det skullebli gick telefonerna varma hos oss som skallföreträda människorna. De talade om att det här äralldeles fruktansvärt. Tidningarna tog också uppdet. Jag har här en rubrik ur , där detstår: Skattereformen driver oss sjuka i graven.Människor som är beroende av att åka till doktorneller till sjukhuset, framför allt dialyspatienter,hamnade i en helt ohållbar situation.Nu säger socialministern att regeringen harsnabbehandlat den här frågan. Jag kan inte riktigthålla med om det. Jag tycker att den behandlingenborde ha skett före ikraftträdandet. Det var juingen överraskning att sjukresorna skulle blidyrare.Socialministern säger i svaret att taxiföretagen harhöjt priserna undan för undan sedan avregleringen.Men jag förutsätter att den förhandling som dåskedde byggde på en bedömning av vilka kostnaderde hade. Att de sedan skulle höja taxorna igen närmomsen lades på resandet kan ju inte heller ha varitnågon överraskning. Regeringen borde alltså haagerat tidigare, så att de här misshälligheterna intehade behövt uppstå.I dag, när det har gjorts någonting, är det mångasom säger att den förbättringen inte räcker till. Minslutliga fråga till socialministern är då: Är detpatienterna eller är det taxiföretagen som skallbetala mellanskillnaden, den del som intetillgodoses med uppräkning av beloppen?Anf. 37 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på frågan, som ju ställdes i skenet av attmånga sjuka blev ytterligare oroade av att utöverderas kostnader för sjukvård också deras kostnaderför resor skulle höjas. Man såg ingen möjlighet attklara det rent ekonomiskt.Jag bor i ett län med långa avstånd. En normalsjukresa till skulle för enskildapatienter i länet kosta åtskilliga hundratal kronor. flesta fall är det äldre människor som reser.Tidningen gav tips på hur man skulle komma ifråndet. En dialyspatient från skulle klara sigom hon åkte med flyg. Det är ett betydligt dyraretransportmedel. Det kan inte vara meningen skall behöva välja det.Det måste alltså hända någonting för att människorskall slippa den förtvivlan som man har upplevt.Regeringens beslut att höja ersättningen med 1 kr.täcker en del av den ökade kostad sommervärdeskatten på resandet innebär men intehela, enligt vad jag kan förstå. Det innebär att detfortfarande finns en stor oro att man som patientkan få betala de ökade momskostnaderna, trots enligt hälso- och sjukvårdslagen har rätt att fåsjukvård på lika villkor oavsett var man bor i landetoch trots att det finns ett karensbelopppå 30 kr.Man sade i förhandsinformationen attskattereformen var så finurligt uträknad att manskulle avskaffa byråkrati och rundgång iskattesystemet och att man skulle slippa ge bidrag.Man kan fråga sig om man inte nu har infört enrundgång som är mycket mer besvärande än densom fanns tidigare, eftersom den moms somtaxiägaren skall ta ut sedan skall betalas tillbaka.Vore det inte då billigare för samhället att helt tabort momsen på sjuktransporter av sittande?Anf. 38 ():Herr talman! , som ställt frågan,har fått förhinder att närvara i kammaren. I hennesställe tackar jag för ett bra svar och en snabbbehandling av problemet. Men jag har en litenfundering att framföra till socialministern: Vad ärSPK:s reaktion på regeringens beslut?Anf. 39 ():Herr talman! Även jag vill tacka socialministernför svaret. Att vi är så många som har ställt frågorom samma sak visar ju att det har varit en mycketkraftig reaktion ute i landet och att mångamänniskor har känt stor oro för det här.Det stod klart ganska tidigt att de här effekternaskulle uppstå. Vid olika tillfällen påtalades de.Bl.a. uppvaktades redan den19 december om de här problemen, men då varman på departementet helt kallsinnig, och även påriksförsäkringsverket, och vägrade inse problemen.Men efterhand som folkstormen över landet växteinsåg regeringen att man var tvungen att vidta någraåtgärder. Man fattade då ett beslutsom jag tycker är bra i och för sig -- det är i alla fallett steg i rätt riktning.Men man borde naturligtvis, så fort man blevupplyst om problemet eller fick det påpekat för sig,ha reagerat, så att många människor hade sluppitatt känna denna djupa oro för att de inte skulle fåråd att åka taxi till till olika former avlivsuppehållande vård, som är det enda färdmedletför många.Det hävdas , bl.a. från taxinäringen men ocksåfrån annat håll, att den justering man har gjort inteär tillräcklig. Jag har inte tillräckliga kunskaper föratt göra någon bedömning av det. Men jag tyckeratt det viktiga är att utgå från patientens synpunkteroch konstatera att det inte skall kosta mer än 30 kr.för en sjukresa med taxi. Jag vill därför frågasocialministern om hon är beredd att leva upp tilldet. Är socialministern beredd att inte baraförutsätta att det skall bli så utan se till att det intekommer att kosta mer än . för sjukresa medtaxi ? Om det visar sig att denhöjning som man har gjort inte är tillräcklig, ärsocialministern då beredd att se till att det görsytterligare justeringar?Anf. 40 Socialminister ():Herr talman! Det finns ingen anledning, tycker jag,att kommentera det som har sagts om hur snabbt vihar reagerat. har regeringen fattat ett beslutsom jag tycker är riktigt. Den fråga som flera avledamöterna har tagit upp är: Räcker då detta?SPK har gjort bedömningen att den höjning sombehövde göras låg . Igenomsnitt, beroende på investeringar ochnyinvesteringar, skulle man kunna sträcka sig upptill . Den höjning som har gjorts är . Medden höjning som görs får man en höjning på17 %.För att undvika att man fick ett nytt golv togsrikstaxan bort vid avregleringen . Som jagsade i mitt inledande svar har det tyvärr visat sig attdetta tak egentligen blev ett golv. Jag har haft olikakontakter. har, som redovisats,uppvaktat. Det stämmer inte alls att departementetvar kallsinnigt, men vi gjorde bedömningen att vimåste avvakta effekterna av både de tidigarehöjningarna och de höjningar som beräknadeskomma innan vi kunde gå in och agera. Vi harockså haft kontakter med de fria taxirörelserna.Vår uppfattning är att detta är en höjning som ärtillräcklig. Dessutom kommerriksförsäkringsverket att gå in och uppmanaförsäkringskassorna att bevaka så att man inte görytterligare, enligt min mening oskäliga, höjningar.Anf. 41 ():Herr talman! Om man är snabb eller inte attreagera kan man naturligtvis alltid diskutera. Påsätt och vis är det ju ointressant hur det är meddet. Men sådana saker som man vet kommer attinträffa borde man se till att ha reglerat innannågonting skall träda i kraft.Jag har samma informationer som ElvingAndersson redovisade: De som tog kontakt medsocialdepartementet fick beskedet att man följdefrågan. Rimligtvis visste man då vad som skullehända och borde ha fattat beslutet då och inte haväntat tills frågan blivit officiell. När vi tog upp denpå ett officiellt sätt tvingades regeringen till reträttoch ändrade sig. I och för sig är jag tacksam för det.Socialministern talar om att man har höjt med25 %. Vad är det man har höjt ? Vad taxikrävde som höjning var väl 19--. Vad man komöverens om var en lägre andel. Vadsom nu sker när man räknar upp den är att manhöjer en del av taxan , som det står isvaret.