prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — Ytterligare några reflexionerbeträffande gymnasiereformen. Att döma av dendebatt som har pågått skulle det här rörasig om ett hastigt påfund, om någonting som vi heltplötsligt har kommit på. skulle baraslänga fram en proposition, som sedan klubbas iriksdagen. Så är det naturligtvis inte.Under hela 80-talet har vi debatteratgymnasieskolan och dess behov av förändringar.Jag skall nämna några av de huvudfrågor som harvarit aktuella. För det första har det ständigt talatsom gymnasieskolans dimensionering. Alla vet vaddet handlar om efter alla debatter som har varit omårliga påslag när det gäller dimensioneringen. Menvi i har år hävdat att vad sombehövs är en totaldimensionerad gymnasieskola föralla ungdomar . får vi en sådan.För det andra har det handlat om behovet avförändringar i takt . Förändringarna iarbetslivet, arbetsorganisationen, den snabbatekniska utvecklingen, tillkomsten av nya yrken,nya tekniker och behovet av längre utbildningar, ja,alla dessa saker har vi diskuterat. Ett uttryck för vårvilja här är att gymnasieskolan har begåvats medallt fler s.k. påbyggnadsutbildningar -- eller, som vitill en början kallade dem, högre specialkurser. Dethär är ett belägg för att de allra flesta tvåårigayrkesutbildningar har varit alltför korta med tankepå ungdomarnas möjligheter till inträde påarbetsmarknaden. Det har krävts enpåbyggnadsutbildning, och en sådan har man påmånga håll skaffat sig.Jag vill påminna om verksamheten med SSA-rådmed SSA-sekreterare, som också växte fram underden här tiden lokalt, regionalt och centralt. Dethandlar alltså om en samverkan mellan skolan ocharbetslivet. Det här är ytterligare ett uttryck för vårvilja att åstadkomma någonting. Det gäller dåteknikcentra, former för samverkan mellangymnasieskolan och den lokala ortens näringsliv.Så till en annan sak som har diskuterats mycket ochsom aktualiserades i samband med propositionenGymnasieskola i utveckling. Då inleddes nämligenett femårigt försöks- och utvecklingsarbete. Utöverutvecklingen i arbetslivet, en fråga som jag tidigarehar berört, gällde det också frågan omgymnasieskolans inre organisation. Jag tänker dåpå detta med splittrad arbetsmiljö, bristandeelevdemokrati, avsaknad av flexibilitet i systemet,behov av samverkan med vuxenutbildning osv.Redan då yrkade avslag påpropositionen, och det gjorde för övrigt ocksåvänsterpartiet, även om man gjorde det från andrautgångspunkter.Därefter kom översynen av gymnasieskolansyrkesutbildningar, ÖGY, som ledde till en treårigförsöksperiod med treåriga yrkesutbildningar.Våren 1988 fattade beslut i detsammanhangetJag skall gärna erkänna att jag var en av dem somvar skeptisk till möjligheterna att få i gång denverksamheten så snabbt att eleverna skulle hinnagöra sina omval och att vi skulle kunna få framkursplaner och annat . Så här i efterhand kanjag erkänna att det gick betydligt bättre än vadmånga, och jag var en av dessa, hade väntat sig.Och det var ju bra.När vi fattade beslutet i frågan våren 1980reserverade sig mot förslaget. Mantyckte att det kom hastigt på och att det här inteskulle genomföras 1988.Folkpartiet skriver följande i sin reservation:''Utskottet konstaterar att den svenskayrkesutbildningen är kortare än i andra jämförbaraindustriländer. -- -- -- Enligt utskottets uppfattningär en tvåårig yrkesutbildning otillräcklig medhänsyn till den snabba utveckling som sker bådeinom näringslivets olika sektorer och inom denoffentliga sektorn där speciellt vårdsektorn ställerallt högre kunskapskrav på personalen i framtiden.Utskottet anser därför att en förändrad ochförlängd yrkesutbildning med god kvalitet börkomma till stånd. ''Vidare skriver i samma reservation:''Mot denna bakgrund anser utskottet att en nyyrkesutbildning av i huvudsak ÖGY-utredningensmodell skall inledas /90 och då i fullskala -- -- --. ''Reservationen är undertecknad av Carl-JohanWilson och är bara att konstatera att det som för var sanning sedanuppenbarligen inte är det . Då tyckte han atten treårig yrkesutbildning av ÖGY-modell, ipraktiken den modell som vi nu genomför, var denhögsta lyckan på jorden. Den här modellen skullegenomföras i princip så snabbt som möjligt och i fullskala. säger att talet omtreåriga yrkesutbildningar är ett uttryck för en sortströghet. Det saknas flexibilitet, sägs det. Men dåskulle jag vilja säga att det sannerligen inte rådernågon brist på liberal flexibilitet när det gäller attbyta ståndpunkt från en tidpunkt till en annan.Jämsides med de här faktorerna som påverkadegymnasieskolan fanns detta med elevutvecklingen.Det måste vi hålla i minnet. ochunder den första var det ju ettökande antal sökande till gymnasieskolan på grundav bl.a. en vikande arbetsmarknad, insikten om attdet behövdes en bättre utbildning samt det faktumatt det var stora ungdomskullar -- den s.k.16-årspuckeln. Under den andra hälften av 80-taletdäremot var det högkonjunktur. Då blev det heltplötsligt brist på ungdomar. Konkurrensen mellanvidareutbildning och arbete ökade. Ävenarbetsgivarens förståelse för att de måste medverkatill en bra yrkesutbildning ökade.Det bör noteras att det här inte bara gäller detraditionella yrkesutbildningarna. Det är ganskamånga ungdomar som går direkt ut i arbetslivetäven från de s.k. studieförberedande linjerna idagens gymnasieskola. Konkurrensen om deungdomarna har också ökat.Nu går vi in i en period med färre ungdomar igymnasieskolan. Detta gör det möjligt att höjakvaliteten. Men snart har vi en ny ungdomspuckel.Under de senaste åren har ju mycket högafödelsetal redovisats. Det innebär attgymnasieskolan får ta emot dessaungdomar. Då blir det minst lika storaungdomsgrupper som det var under 70-talet.Mot den bakgrunden bedömer vi i attdet är angeläget att fullfölja arbetet påförändringarna i gymnasieskolan -- förändringarsom har förberetts . Vi behöver enny modern yrkesutbildning av högstaEuropastandard inför det kommandeEuropasamarbetet. Denna yrkesutbildning måstetill betydande del innehålla arbetsplatsförlagdutbildning, där man har tillgång till modernutrustning, till teknik och till kompetens. Men denhär yrkesutbildningen måste också innehålla en godportion allmänbildning i form av allmänna ämnen.Dessa behövs både för yrkesutbildningens skull ochför yrkesutövandets skull. Det krävs ju ständigtnya kunskaper ute i arbetslivet. Man får på det härsättet allmän behörighet till högskolan och det ärbra. Men det här skall naturligtvis inteövervärderas, och det skall framför allt inteframställas på det sätt som har skett på sina håll ivulgärdebatten. Man har ju talat om att detta skulleinnebära ett slags gratis entrébiljett till högskolan.Så har det aldrig varit, och så kommer det hellerinte att bli. Även de ungdomar som härmed blirbehöriga kommer att få söka i konkurrens på sinabetyg eller via högskoleprovet.Men ännu viktigare är kanske att de allmännaämnena ger en fast grund att stå på. De ger enberedskap inför förändringar . Man fåren beredskap, så att man kan möta nya krav,omstruktureringar, krav på ny kompetens, ja,kanske nya yrken. Vidare möjliggörs härmed, ochdet kanske inte skall förglömmas, ett rikare liv meddelaktighet i samhällsutveckling ochkulturupplevelser.Ann-Cathrine sade att det finns väldigtmånga skoltrötta elever. Jag vill då säga attskoltrötthet inte är något som är medfött. Närbarnen kommer till lågstadiet spritter de av iver attfå lära sig olika saker. Om barn eller ungdomar ärskoltrötta när de lämnar , är detnågonting som skolan är orsak till. Det är där somvi skall angripa problemen. Vi får inte resignera ochbara konstatera att barnen är skoltrötta och att deinte skall ha någon vidareutbildning. Skoltrötthetskall vi alltså försöka motverka genom aktivaåtgärder i . Sedan får vi se till att de härungdomarna, när de kommer till gymnasieskolan,möts med flexibilitet både när det gäller utbud ochuppläggning av studierna. Det är definitivt inte så,som försökte göragällande, nämligen att det är merparten avallmänna ämnen som möter eleverna redan underdet första året.Vi i är övertygade om att den härföreslagna vägen är den rätta vägen att gå.När det gäller yrkesutbildningarna stämmer vadsom här framgår mycket väl överens med demotionskrav som vi har redovisat . Vår övertygelse blir inte mindre när vi märkeratt vår uppfattning delas av arbetsmarknadensparter. SAF, LRF, småföretagarna, och t.o.m. LR som har varit kritiska motreformen i övrigt säger att den treårigayrkesutbildningen har man ingenting att invändaemot. Låt mig här göra en liten utvikning kringCarl-Johan funderingar. Han sade att haninte trodde sina öron när det gällerflygteknikerutbildningen. Då har Carl-JohanWilson inte hört talas om påbyggnadsutbildningtidigare. Det är faktiskt så att principbeslutetinnebär att vi har de treåriga yrkesutbildningarna igymnasieskolan. De utbildningsbehov som liggerdärutöver tillgodoses i första hand i form avpåbyggnadsutbildningar. Vi kommer t.ex. -- om nuCarl-Johan lyssnade -- att få en ettårigteknikerutbildning i den kommunalavuxenutbildningens regi sompåbyggnadsutbildning. Inte är det väl så att tycker att vi skall återinföra det s.k.T4-året? För det blir ju konsekvensen av hansresonemang. Jag kan försäkra det förslag som vi nu redovisar mycket välstämmer överens med de uppfattningar som manhar i . Skolchefen i har ocksåkonfirmerat det i ett brev till utbildningsutskottetatt det här är ett bra sätt att lösa problemet. Det rörsig dessutom om 160 ungdomar, som bildas på ettenda ställe i landet. Däremot kommer vi säkert attmöta påbyggnadsutbildningsbehov på flera ställen ilandet. Elbranschen är ett exempel som vi nämnerdärvidlag. Det kommer säkert att dyka upp andraså småningom, men de skall tillgodoses på sammasätt.Timplanen i propositionen för de bådastudieberedande programmen och det estetiskaprogrammet var inte bra. Det innehöll en storbesparing på 330 milj.kr. Men det har vi nu undanröjt.Den garanterade undervisningstiden, som elevernahar rätt till och som skolan har skyldighet att geutbildning under, har utökats mycket kraftigt. Dentid som enligt propositionens förslag kunde läggasut av kommunerna som frivillig tid, 5 à , harlagts in innanför ramen. Det ökar likvärdigheten igymnasieskolan över hela landet.All tillgänglig tid, och , har utnyttjats effektivt. Vi vet att deti det gamla systemet var ganska mycket tid somredovisades som lektioner på schemat men som avolika anledningar inte kom till stånd på grund avs.k. Om man nu fyllerut dessa positioner på schemat med verkligalektioner och ser till att ungdomarna fårundervisning, tar man till vara den tid som står tillbuds. Men det innebär inte någon merkostnad.Däremot innebär det en effektivt användning avskattebetalarnas pengar. Det antar jag att varkenfolkpartiet eller har någonting attinvända emot.Karaktärerna på de olika programmens grenar harförstärkts. Trots dessa åtgärder har vi lyckatsbehålla en stor del av flexibilitet. De individuellavalen innehåller , som ger alla möjlighetatt tillgodose sina specialintressen. Man kan t.ex.läsa ett extra språk på dessa . Utrymmeför lokal profilering och/eller ämnesanknutenpraktik finns det också. En lång rad förändringardärutöver har vi också från sida föreslagitoch fått gehör för. Ett antal nya grenar hartillkommit -- plåtslageri, sjöfart, storhushåll, grenför tandsköterskor. Parternas ställning påarbetsmarknaden har stärkts. Skolansarbetslivskontakter skall redovisas i denkommunala skolplanen. Parterna skall medverka ikursplanearbetet och yrkesrådens ställningmarkeras.Det finns dessutom en fråga av mycket stort allmäntintresse, som nämnde, nämligenundervisning i ämnet religionskunskap. Därföreslår som enda parti i sin motionatt ämnet skall ingå i den gemensamma kärnan somskall läsas av alla elever. Om man menar allvar medatt det här ämnet är viktigt för förutsättningarna attmöta invandrarna med deras olika religioner ocholika kulturer, att försöka ge ungdomarna stöd närfrågor om livets allvar börjar göra sig gällande, ochom man menar att det är viktigt att i skolandiskutera frågor om etik och moral, arbetsmoraloch affärsetik etc., är det naturligtvis självklart attdetta skall gälla alla elever och helagymnasieskolans program. Det har vi föreslagit ivår partimotion, och så kommer det att bli. Det ärvi väldigt glada för.Vi har faktiskt fått gehör för det mesta i vårpartimotion. Men en fråga återstår: tidpunkten föravvecklingen av den statliga regleringen avgymnasieorter. Enligt propositionen inträffar denett år efter starttidpunkten för den nyagymnasieskolan. Det är ett ologiskt sätt att hanterafrågan. Vi har förgäves i utskottsdiskussionernaställt frågan varför det skall vara så. Egentligen ärtill sist det enda relevanta svar som vi har fått: Nikan väl inte få igenom allt.Vi har en reservation på denna punkt, men jagtänker inte ta upp kammarens tid med att begäravotering i denna fråga. Vi återkommer till frågansenare.I propositionen ingår förslag om ett framtidarationaliseringskrav på av sektorsanslagetunder . Det harberäknats till ca 617 milj.kr. med dagenssektorsanslag som ingångsvärde. Det bör samtidigtnoteras att dessa resurser återförs till kommunernasom ett reformtillskott.Centerns förslag i vår partimotion innebär att denparlamentariska kommitté som vi har fattat beslutom i samband med ansvarspropositionen ocksåskall följa upp denna fråga. Omrationaliseringskravet inte går att uppfylla skall detredovisas för regeringen, som då har att återkommatill . Därmed har vi i alla partier insyn ioch ansvar för att skolans resurser inte urholkas tillförfång för kvaliteten. Vi har ett gemensamt ansvarför att skolan både är så rationell som möjligt ochhar de resurser som behövs. Med det intresse somnu har visats från alla partier att skjuta till pengarär jag inte ett dugg orolig inför framtiden.Jag vill avsluta, herr talman, med att ställa någrafrågor till och . Reformenskall ju rivas upp, säger de, om det skulle bli ettmajoritetsskifte. För att det skall bli bättre, antarjag? Då är min första fråga: Med hur många dagarvill ni förlänga skolåret utöver de 178 som det minstmåste ha ? Hur många miljoner ytterligare ärni beredda att skjuta till för att finansiera dennaförlängning? Vilka ämnen är det enligt era förslagsom skall få fler timmar och vilka ämnen är det ikonsekvensens namn som skall få färre timmar? Jagförsäkrar er att vi har fyllt ut den tillgängliga tiden.Om ni har för avsikt att åstadkomma förändringarär det att redovisa både var man skall plussapå och var man skall ta bort. Det går nämligen inteatt göra bådadera, för då får man förlänga skolåret.Det kunde vara intressant att få svar på frågan. Omdet skall tas bort något eller minskas, Carl-JohanWilson, är det religionsämnet som har fått förmycket plats, eller är det för mycketsamhällskunskap? Tycker det blir för mycket språk? Eller är det förmycket att på den humanistiska grenen kunna läsafyra moderna språk, alternativt latin och grekiska?Är det latinet då som skall bort? Det kunde varaintressant att få konkreta svar på dessa frågor, intebara allmänt svepande formuleringar om att detsom föreslås i betänkandet måste förstärkas ochförbättras. Det kunde ändå vara välgörande att niåtminstone i denna lilla bit av debatten som vi skallha gemensamt båda försökte koncentrera er påbetänkandets förslag, för det är nämligen det somvi skall fatta beslut om här i kammaren om enstund. Om ni vill fortsätta att föra debatten medGöran senare om de förslag som hanursprungligen lade fram, må ni gärna göra det omni tycker att det är spännande. Det har ingentingmed dagens beslut att göra, utan det är utskottetsförslag som vi nu skall behandla och fatta beslutom, och det är utskottsförslagets innehåll som vi nuskall debattera.Anf. 31 ()replik:Herr talman! Med sedvanliga översittarfasonerrecenserade det som jag har sagt idenna debatt. är ju skolministernsstarkaste stöd i den här frågan, liksom i andrafrågor. Om hade agerat på ett annatsätt, skulle vi verkligen kunna få en bättregymnasieskola.Även om jag borde vara van blev jag ändå häpenöver debatteknik. ''Den s.k.utvärderingen'', sade han. Det är faktiskt avmyndigheterna utsedda lärare som har svarat fördessa utvärderingar. Den utvärdering som jagciterade ur -- och jag citerade direkt vad elevernahade sagt -- kommer från iVästerås. Jag har flera utvärderingsrapporter attcitera ur, om är intresserad. Delärare som står bakom utvärderingen vetsannerligen vad de talar om.Larz sade att jag angriper lärarna. Detgör jag inte alls. Lärarna har arbetat under deförutsättningar som har givits dem i denförsöksverksamhet som har försigått. Lärarna harhaft felaktiga förutsättningar för att kunna formaundervisningen.Jag kan hålla med om en sak. Näreleverna börjar i första årskursen kommer de oftasprittande av nyfikenhet och glädje inför att börjaskolan. kan skoltröttheten sätta in.Det är ju fråga om organisationen av skolan -- densom vi beslutar om. När vi då lägger föralla förmår man inte inom organisationen att tahänsyn till elevernas olika förutsättningar ochanlag. Vi vill ha olika yrkesutbildningar med olikautbildningslängd och med olika innehåll. Det är närman tvingar på en organisation där eleverna intekan anpassa sig efter sina egna önskemål ochförutsättningar som skoltröttheten kommer.När påstår att så många har stöttförslaget om treårigheten, citerade han SAF fel.Jag vet inte om var med vid detmöte som utbildningsutskottet hade, då man bl.a.sade att utbildningstidens längd skulle kunnavarieras och styras av utbildningens mål ochindividens behov. Det överensstämmer ganska välmed det som både jag och harsagt här i debatten.Anf. 32 ()replik:Värderade talman! får nöja sigmed att avgöra vad han själv skall säga. Hanförsökte tala om för oss vad vi skall säga i debatten.Det trodde jag att vi själva kunde få avgöra. Jagtackar så mycket för deklarationerom vad vi har rätt att ta upp i debatten.Larz omnämnde ett tidigare förslag frånKerstin och mig. Vi ville införa en treårigutbildning enligt ÖGY-modell. Det är inte så svårtatt försvara, inte heller i den här debatten. I ÖGY-modellen ingick det modulsystem som vi nu talarom. En avgörande kritik från folkpartietliberalerna mot det förslag som nuförsvarar är obligatoriet. Varför måste alla gå treår? Detta var kanske svårt att förstå.När det gäller flygteknikerutbildningfrågade : Känner Carl-JohanWilson inte till att det finns påbyggnadskurser?Men om det är en utbildning som är lång kanman inte säga att är enpåbyggnadsutbildning. Är sista halvåret på allautbildningar en påbyggnadsutbildning? Poängenmed vår kritik mot detta förslag är att man skallkunna anpassa utbildningens längd till vad sombehövs. Är utbildningen längre än vadden är för andra linjer, borde man väl tala om attdet skall ingå i den obligatoriska delen. Annars blirdet litet märkligt. Rektorn var nöjd, sade LarzJohansson, men vad skall han säga? Han får väl lösaallting praktiskt, oavsett vad vi fattar för beslut.Larz är inte orolig . Detär bra med en god tilltro till framtiden, det skullealla ha glädje av. Men jag är orolig förarbetsklimatet på gymnasieskolorna. Det gäller attskapa ett arbetsklimat som gör att människor gårtill skolan med glädje för att sköta sittjobb så att det blir en god gymnasieskola. Jag ärinte säker på att det går att genomföra en bragymnasieskola, om man tar så liten hänsyn till vadmänniskorna i skolan tycker.Sedan ställde ett antal frågor omvad vi ville förändra för att göra gymnasieskolanännu bättre än vad han vill göra. Om vi hade haftsvaren på dessa frågor, hade vi kunnat föra framdem . Svaren på frågorna är inte tillräckligtbelysta. Vi har inte några svar, eftersom vi måsteta på oss. Jag antar att inte heller LarzJohansson har svar på sina frågor, men han chansari alla fall med tillförsikt . Vad sombehövs för en bättre gymnasieskola är tid att fåfram svaren på de frågor som ochvi andra ställer. När vi har de svaren efter enremissomgång från fler instanser än dem som LarzJohansson har hunnit tala med, kanske vi kankomma fram till ett vettigt förslag till en nygymnasiereform, som vi kan föra fram medstolthet.Anf. 33 () replik:Herr talman! Så fort fårmothugg eller blir recenserad -- som hon sade -- ärhon utsatt för översittarfasoner. Ann-CathrineHaglund som är så förtjust i betyg i alla sammahangborde väl uppskatta att få en recension av sinaåsikter, också här i kammaren.Det skall bli bättre, men frågan om hur det skall gåtill är inte beredd att svarapå. Det var ju det som jag frågade om. Vilka ämnenskall få mera tid? Vilka ämnen skall få mindre tid?Hur många dagar skall ni förlänga skolåret med?Hur mycket pengar är ni beredda att skjuta till föratt betala denna förlängning? För att över huvudtaget kunna föra den här typen av debatt måste nikunna ge konkreta svar på dessa frågor.Ann-Cathrine sade att hon inte angreplärarna. Lärarna hade bara fått fel förutsättningar.Säg som det är och som ni moderater tänker, ! Lärarna hade fått fel elever.Dessa elever skulle inte ha några allmänna ämnenenligt moderat uppfattning. Detta är vad beskriver som ''brist iorganisationen''. Det är rejälare om manåtminstone kan stå för de uppfattningar som manhar.Ni hänvisade till SAF och de uppgifter som ni harfått därifrån. Vi satt en hel måndag iutbildningsutskottets sammanträdessal tillsammansmed SAF och dess branschorganisationer. Allapartier var då närvarande, utom ochfolkpartiet som bojkottade detta möte.Vi har rätt att ta upp vilka frågor vi vill, sade . Självfallet, och fortsätt gärna meddet om ni vill stå utanför debatten. Men den härdebatten handlar om utbildningsutskottetsbetänkande. Ni får gärna diskutera andra frågor,men då bevisar ni än en gång att ni inte har någotintresse av att påverka det här beslutet.Det här med ÖGY var inte så konstigt, sade . Det var ju frivilligt på ett helt annatsätt. ÖGY-utbildningen är treårig, precis som den utbildningsom vi nu skall besluta om!Jag frågade om teknikerutbildningen som blir enettårig påbyggnadsutbildning, vilket motsvarar detgamla T4-året i gymnasieskolan. Vill Carl-JohanWilson återinföra det systemet?Jag hänvisade inte till någon rektor i , . Det var skolchefen som påkommunens uppdrag -- långtinnan betänkandet justerade -- uttalades att det varen bra lösning med ett fjärde år sompåbyggnadsutbildning efter fordonsprogrammet.Dessutom konstaterade skolchefen att ett treårigtflygtekniskt program enligt de i propositionenföreslagna timplanerna skulle vara bra, eftersom decivila och militära grundutbildningarna skullekunna samordnas i en enda utbildning, vilket gersamhällsekonomiska vinster. För att sedandärutöver uppfylla de internationella kraven kanman ha ett fjärde påbyggnadsår. Det här är inte allssärskilt konstigt, . Det är en bralösning.Anf. 34 ()replik:Herr talman! för inte en seriösdebatt längre. Jag tror att alla ledamöter i utskottet,utom , är medvetna om att vimoderater inför uppvaktningen den måndagenhade anmält att vi inte kunde delta. Ändåbeslutades det att man skulle ta emotuppvaktningar . Det var icke fråga omnågon bojkott, det tycker jag att ta tillbaka.Vi har redovisat våra ställningstaganden i vår långareservation. Där har vi också angivit vilkaförutsättningar vi anser skall föreligga för ett nyttförslag och vad ett nytt förslag skall innehålla. Attvi inte kan acceptera den korta handläggningstideni utskottet när det gäller utökningen av antalettimmar är väl inte att undra på när man får förslagettill utskottet och skall justerabetänkandet . Så behandlar man inteett viktigt förslag, en viktig reform om en nygymnasieskola.Anf. 35 ()replik:Värderade talman! Låt mig först kommentera denanmärkning som riktade mot ossför att vi inte hade varit närvarande vid träffen medSAF m.fl. Han kallade det bojkott. Det är svårt atttolka vad man ser om man inte vet vad som liggerbakom. Faktum var att vi hade planeratett besök med hela vår utbildningsutskottsgrupp ien annan del av landet den dagen och meddeladeatt vi inte kunde ändra på det. Jag ville gärna sägadetta så att det kommer in i protokollet och så attLarz bojkottangrepp inte får ståobemött.Larz nämnde ÖGY, och jag undrar omdet inte är som har missuppfattatdetta.