prot · GE09116 · 1991-05-22 00:00:00 — Vi har en bestämd känsla av att det äralldeles för optimistiskt beräknat.Eller tror att det är realistiskt atträkna med 30 miljarder i vägavgifter och istorleksordningen 15 miljarder från bl.a.näringslivet i samfinansieringsprojekten? Vi hyserfrån sida väldigt stor tveksamhet till detta.Vi tror att det är väsentligt mindre belopp som gåratt ta in den vägen. Vi har principiellt inte någotemot att ta in resurser på det sättet, men det gälleratt vara realistisk när man beräknar beloppen.Birger Rosqvist säger att centerpartister ute ibuskarna, som han kallar det, för en propagandaom att det går för mycket resurser påväginvesteringsområdet till storstäderna, medan vii för en annan politik. Landsbygden ochglesbygden har varit oerhört missgynnade när detgällt investeringar. I det här betänkandet har vi ,som svar på en centermotion, fått en positivvinkling av de regionalpolitiska satsningarna. Jagpåpekade också i mitt inledningsanförande att detär positivt. Det är ett steg i rätt riktning även på dethär området.Naturligtvis har vi finansierat alla våra förslag. Dethandlar inte om överbudspolitik. Vi menar attstatligt ägande i företag av olika slag kan omvandlastill investeringar i infrastruktur. Det är ett sätt attbättre utnyttja samhällets samlade förmögenhet.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag kan instämma i mycket av detBirger Rosqvist sade om behovet av att ökainvesteringarna i samhället. Men problemet medsocialdemokraterna och också de flesta andrapartier här i är att de inte har någon klartrafikpolitisk strategi för vart man vill komma medalla de här investeringarna. Om man investerar åthöger och vänster där någon råkar skrika högt, ärrisken stor för kaos i stället för ett effektivt och brasamhälle.Jag menar att den stora utmaningen nu är attmiljöanpassa trafiksystemen. De frågor Rosqvisttog upp om att satsa på miljön i fråga om trafikenär småsaker i förhållande till vad som borde görasom miljöförstöringen skall kunna stoppas.Skogarna i går mot sin död omnuvarande miljöförstöring fortsätter. Markenhåller på att fördärvas i grunden på grund av attnäringsämnen tvättas ur och hamnar i havet. Havetblir också förstört av samma skäl. Orsaken är iförsta hand trafiken. Det går inte att nonchaleradetta och säga att det endast är fråga om att göra enmarginell förändring.Rosqvist hänvisade till miljöpropositionen. Därfinns nästan inget förslag som på något effektivt sättkan klara dessa problem. Ökade krav påavgasrening har t.o.m. villkorats med att krav skallställas först i EG -- trots att förslagen även där ärotillräckliga.Rosqvist undviker alltså kärnfrågan i det som jagoch andra har tagit upp, nämligen hurinvesteringsmedlen skall fördelas på trafikområdet.Det gäller hur mycket som skall läggas påjärnvägsutbyggnad, kollektivtrafikutbyggnad,vägutbyggnader osv. har betydligt bättremiljöegenskaper än vägtrafiken, även om manskulle drömma om en väldigt effektiv avgasreningför bilarna. Då borde väl järnvägens naturligaförsteg när det gäller att vara effektiv påmasstransporter och långväga transporter utnyttjasi mycket högre grad. Nog måste väl Rosqvist hållamed om att investeringar i järnvägssystemet ärlångt mer eftersatta än investeringar på vägsidan.Gapet måste hämtas igen för att vi skall få en bratrafikstruktur.Jag vill också peka på den regionala snedfördelningsom finns inbyggd i förslaget om ett engångsanslag,det f.d. fondförslaget. Det mest stötande ärnaturligtvis nedläggningen av persontrafiken påinlandsbanan och tidigare neddragningar avpersontrafiken på norra . Men faktumär att i denna proposition föreslår man egentligeningenting när det gäller järnvägstrafiken i Norrlandnorr om . Man förväntar sig tydligen attNorrlands näringsliv och människor skall klara sigutan bra järnvägstrafik. Det är förödande.Anf. 9 () replik:Herr talman! och jag haruppenbarligen samma uppfattning när det gällersambandet mellan transportsektorns effektivitetoch förutsättningarna för tillväxt och välfärd isamhället.Det är också och min uppfattningatt investeringar i transportsektorn är effektiva ochbra. Det egendomliga är att han gör sig så lustigöver de tre borgerliga partiernas förslag att medhjälp av utförsäljning av statliga företag och delarav statliga verk finansiera en del av dehär viktigainvesteringarna. Förutom att man då åstadkommeren lönsam investering, skulle man ocksååstadkomma en bättre konkurrenssituation för denverksamhet som företaget eller delen av det statligaverket bedriver när man avskiljer den från t.ex.myndighetsutövning. Det är principiellt inte bra attsammanblanda dessa funktioner. I stället bör manbedriva konkurrens på lika villkor med företag somhar en liknande verksamhet. Man får alltså endubbel effekt. Det är verkligen att det görsstorstadssatsningar. Det har inte gjorts satsningarpå . Det behövskollektivtrafik och vägar. Även bussar använder sigav vägar. har inte vänt sig mot det,men andra har gjort det.Jag är inte särskilt imponerad över satsningarna.Fr.o.m. 1991 är statens inkomster frånkollektivtrafiken högre än statens utgifter.Stockholms läns landsting kommer att 1991 betalaöver 400 milj.kr. till staten i skatter och fåtillbaka i länstrafikanslag 95 milj.kr. För helalänstrafiksektorn är motsvarande siffror 1,3miljarder kr. i inbetalda skatter och 340 milj.kr.som man får tillbaka. Det är inte något man kantacka staten kolossalt mycket för. Det är inte merän rätt att man får tillbaka en del av satsningarna,särskilt som vi alla är överens om att de är såkolossalt värdefulla.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag hade hoppats att det skulle bli endebatt mellan alla partier. Jag ställde därför enfråga till alla de borgerliga partierna ochsocialdemokraterna. Den var klar och kundeknappast missuppfattas. Hur mycket tänker ni satsaav infrastrukturmiljarderna på vägar resp.järnvägar? Det kan vara litet meningslöst att stå häroch diskutera eller gå ut i valrörelsen medutfästelser. Jag vet att är beredd att satsa40 miljarder kronor totalt på järnvägen, vilket kanjämföras med och , somär beredda att satsa utöverinfrastrukturpengarna -- eller kanske var det inkl.dessa. Hur mycket vill ni ha på resp. trafikgren?Varför kan ni inte tala om det? Varför svarar ni intepå hur det är med de som skallbörja användas redan innevarande år? Ni säger attregeringen inte får ta sig så stora befogenheter somman vill. Passa på att tala om, när här, hur mycket av de nianser skall användas för t.ex. järnvägarna! Där ärbehoven stora. Jag vill gärna veta, även omregeringen kanske inte bryr sig utan hellrelaborerar med pengarna på egen hand. Då skall niinte komma sedan och påminna om atttrafikutskottet har sagt att det är somskall ha inflytande över pengarna. Ta nu dennachans!Jag tycker också att skall svara påhur fördelningen av pengarna skall ske. Rosqvistsade i talarstolen att vägtransporterna tar enallt större andel av de totala transporterna. Ja, vaddå? Går det inte att göra något åt det, BirgerRosqvist, mer än att satsa ständigt nya miljarder påatt laga vägar, bygga nya motorvägar, bygga enmotorvägsbro över och liknande projektöver landet? Går det inte på något sätt att ha enuppfattning av vilka styrmetoder som skallanvändas för att samhället skall fungera imiljövänlig riktning, som harföreslagit? Jag håller med om attdetta verkligen är en laissez-faire-politik, en låt gå-politik, eller som om ödet bestämde dessa frågor.Enligt vad som framkommer i trafikutskottetsbetänkande och regeringens proposition kommerutöver länstrafikanslagen järnvägen av de ca 100miljarder kronorna att få ,medan vägarna skall få, hör och häpna, 67miljarder kronor. Hur förklarar ?Anf. 11 TALMANNEN:Innan vi går vidare i replikskiftet vill jag erinra omatt replikskiftet gäller med anledning av BirgerRosqvists anförande.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag vill ge en replik i samband medBirger Rosqvists anförande vad gäller utförsäljningav statliga företag.Det är helt riktigt att vi i våra motioner i det härläget inte har nämnt några statliga företag som äraktuella. Det kan bero på att en utförsäljning avstatliga företag inte är något som görs över ,eller en månad, kanske inte heller över ettår. Det är ganska komplicerat. Vi har vid olikatillfällen nämnt olika företag. Vi har t.ex. nämntVattenfall som ett lämpligt företag, och vi har ocksåtalat om bolagisering av , posten och SJ.Detta har funnits med i våra motioner. Vi anser attdet här är en bra del i finansieringen av eninfrastruktur. Man får alltså ett varaktigt bevarandeav det man placerar pengarna i.När det gäller storstadsregionerna kan jag heltställa mig bakom vad sade i sin replik.Det är otroligt viktigt att i dagens läge göranågonting åt storstäderna. Därför är jag glad att dethar gjorts utredningar kring detta. Men jag hoppasnu också att regeringen tillsammans medlandstings- och kommunalpolitiker verkligen ser tillatt det blir någonting gjort i dessa regioner. Och viskall naturligtvis inte glömma i övrigt.Anf. 13 ():Herr talman! Det är riktigt, , attni har höga krav, att ni har många krav och att nihar dem ofta. Men betalningen för de krav ni ställeröverlåter ni till andra, och ni går lika ofta energisktemot betalningen av notan.Roy ! Jag håller med om att järnvägenskall utnyttjas i stället för vägen tillmasstransporter; det har jag hävdat hela tiden.Men långtifrån allt kan transporteras med järnväg,och för järnvägsgods måste man oftast i båda ändaranvända vägen som komplement. Trafiken måsteläggas upp på ett sådant sätt att samspel sker. Vägoch järnväg måste komplettera varandra.Görel ! Behovet av trafiksatsningar är stort istorstadsområdena. Men vi måste också inse attbehoven är stora även utanför dessa regioner, ochvi kan inte lämna de andra områdena därhän. Detmåste ske satsningar även där.Viola ! Kollektivtrafik är bådejärnvägstrafik och vägtrafik. Det är svårt för oss häratt veta hur man exempelvis i storstadsregionernatänker lägga upp sitt kollektivtrafiksystem.Kollektivtrafiksatsningen innebär att man satsar påbl.a. spår- och järnväg. Men vi gör ju , närvi talar om kollektivtrafik, uppspaltningen ijärnvägs- och vägtrafik. Kollektivtrafik innehållerbåda komponenterna. Därför är det mycket svårtatt bestämma att så och så många miljarder skall gåhit och så och så många miljarder skall gå dit. Vi gårinte in på de detaljerna i utskottet.Visst, , behöver vi också rejälainsatser för vägunderhåll. Men det skall vi intediskutera i det här sammanhanget. Trafikutskottetkommer att ta upp sådana satsningar om det när vibehandlar väginvesteringarna i ett annatsammanhang.Anf. 14 () replik:Herr talman! Nej, , det är inte såatt vi lägger fram ett antal förslag och sedanöverlåter betalningen till andra. Vi har i våramotioner redovisat hur vi på varje post vill användastatens pengar på ett annat sätt än regeringen. Menvi har också redovisat var vi skall ta pengarna.Våra ekonomiska motioner är granskade avriksdagens finansutskott, där man har jämfört olikabudgetalternativ. Det finns olika uppfattningar omhur man på marginalen, kring småsummor, kanberäkna vissa bitar. Men när det gäller de storadragen kan man inte påstå att vi har räknat fel ellerinte klarat av finansieringen av våra utgifter.I vissa fall kan det naturligtvis när det inte rör sigom det kommande budgetåret, som vi nubehandlar, röra sig om beräkningar om hur mycketpengar olika aktiviteter kan ge. Det ägnar sig juockså regeringen och utskottsmajoriteten åt. Jagfick inget svar på frågan om det som realistiskt att räkna med t.ex.10--i externfinansieringsmedverkan från näringslivet eller 30miljarder i vägavgifter. Det finns ju inget som sägeratt detta är exakta pengar, utan det är fråga om enuppskattning som ni har gjort. Vi har för vår delsagt att vi tror att detta är för optimistiskt beräknat.Framtiden får väl utvisa vem som har rätt.Sedan skulle jag vilja be attytterligare förtydliga detta medstorstadsuppgörelserna och den skrivning iutskottet som han citerade -- att de häruppgörelserna skall uppnås i sina huvuddrag för attde statliga medlen skall kunna tillföras. Vad menasegentligen med detta?Ta som exempel! Om nu -- som harskett -- kommun säger nej till den nyadragningen av en östlig sträckning av och dendå inte kan genomföras, innebär det att statensmedverkan till utbyggnad avkollektivtrafiksystemen i i övrigt faller?Vi har från vår sida i en reservation förtydligatskrivningen och säger att vi inte vill se dennakoppling. Jag tycker att utskottsmajoritetensskrivning är oklar, och jag skulle alltså gärna viljaha ett förtydligande av utskottets ordförande -- hurman skall tolka detta.Anf. 15 () replik:Herr talman! Självfallet, , skall detvara ett bra samspel mellan väg- och järnvägstrafik.Det är ju precis vad jag har pläderat för här. Mendet är ändå så att motorvägar är till förmasstransporter och långa vägtransporter, just detsom järnvägarna är så bra på.Den här stora satsningen på infrastrukturen lederju i stor utsträckning till motorvägsutbyggnader,utbyggnader av Europavägarna, för justmasstransporter och långa vägtransporter, när mani stället kunde bygga ut järnvägar.Och visst är det stötande att man i en stor del avlandet -- ja, i halva landet, norr om -- blirutan bra järnvägstrafik, och nästan helt utanpersontrafik på järnväg. Där görs inga offensivasatsningar alls. Det saknas järnväg mellankuststäderna i . Det är totalt ungefär enhalv miljon människor, en lång rad stora industrieroch företag som där behöver bra transporter.Varför säger man blankt nej till detta?Jag vill också påpeka för att inteens de mycket blygsamma miljömål som riksdagenredan slagit fast, såsom koldioxidtaket och 30-procentig reduktion av kväveoxidutsläpp, klarar vipå grund av trafikens utveckling, på grund av denbristande trafikpolitiska strategin här i landet.Men med medvetna satsningar på en effektiv ochbra järnvägstrafik i hela landet kan vi klara dettaoch ändå ha mycket bra transportsystem. Jag harlitet svårt att förstå varför inte villdiskutera den frågan, för det är väl ändå den storafrågan , när skogarna och haven börjar dö. Viser också att av de besvär som folk har i städernär det gäller allergier, astma m.m., har sambandmed utsläppen från biltrafik osv.Anf. 16 () replik:Herr talman! I sin replik säger attdet är klart att det måste ske satsningar på landet iövrigt, och jag kan väl dela den uppfattningen. Mendet som särskilt betonas i den här propositionen,dvs. att det skall ske satsningar av nationellbetydelse, har vi instämt i från moderat sida. BirgerRosqvists inlägg nu tyder på att han inte riktigtförstår vad regeringen avsåg med detta, vilket vi jufaktiskt gör.Skälet till att man gör den här nationellt strategiskasatsningen är naturligtvis att man för landet skalluppnå en bättre effekt. Det gynnar näringslivet, detsänker kostnaderna, det förbättrar välfärden. Detär en självklarhet att man skall göra sådanasatsningar som ger stor effekt så snabbt sommöjligt.Sedan vill jag återkomma till frågan om att sälja utstatliga företag och delar av statliga verk. Dessaföretag bedriver ofta sådan verksamhet som ocksåbedrivs i privata företag. Det är självklart att manskall fortsätta bedriva den verksamhet som man ärbra på -- också om man har sålts ut. Denverksamheten kan t.o.m. utvecklas och bli bättredärför att den bedrivs i konkurrens på lika villkormed företag som har liknande verksamhet.Det är mycket tråkigt och inte alls bra förverksamheten om man har blandat sammanmyndighetsutövning och en kommersiellverksamhet. Det kan leda till misstanken hoskonkurrerande företag att det här verket som harbåde myndighetsutövning och kommersiellverksamhet särskilt gynnar den kommersiellaverksamheten. För att nå bästa möjliga effekt skallman alltså konkurrera på lika villkor, och därförbör statliga företag i stor utsträckning säljas ut. Ochett bra sätt att använda de pengar som man då fårin är att investera dem i infrastruktur.Anf. 17 () replik:Herr talman! sade tidigare att hanansåg att krav på att de 5miljarderna skulle gå enbart till miljövänligjärnvägstrafik och annan lika bra kollektivtrafik varoacceptabelt och att förslaget inte gick att göra uppom. När jag å andra sidan frågar ungefär hurmycket anser skall gå till järnvägresp. väg -- eller kollektivtrafik och järnväg å enasidan och väg å den andra -- kan han inte alls svarapå frågan. Han överlåter i stället åt regeringen attgöra den avvägningen, och det tycker jag är någotmärkligt -- allra helst som den grovindelning somkommer till uttryck i utskottsmajoritetens skrivningi betänkandet innebär att de resurser som iframtiden satsas på vägar är mycket större än demsom går till den miljövänliga järnvägen.Om man tror att det är ödet som styrtrafikutvecklingen kan det naturligtvis bli så galet.Men om man tror att det -- både vidsamhällsplanering och trafikplanering -- är möjligtatt satsa på ett sätt som gör att miljön vinner på dethela, då lägger man inte fram sådana förslag somBirgitta presenterade i den miljö- ochtrafikpolitiska propositionen. Vem, BirgerRosqvist, var det som höjde den propositionen tillskyarna? De enda som applåderade över de fåkonkreta förslag som fanns i propositionen varfaktiskt näringslivet inkl. bilindustrin, väglobbynoch andra liknande organ. Dessa ansåg nämligenatt det var bra att regeringen inväntade EGs beslutom bl.a. avgasutsläpp.Det var så det presenterades, och själv att hon tror att det är lättare att genomdet samarbete som har inletts påverka EGinifrån än att gå i spetsen för miljöarbetet, som allamiljöorganisationer och flera partier här iriksdagen har krävt.Skulle inte kunna höfta till något sånär hur mycket han vill satsa å ena sidan påjärnvägstrafik och kollektivtrafik och å andra sidanpå vägar. Jag tror att många vill veta det,åtminstone när det gäller de 5 miljarderna.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag tillät mig, , atttala litet grand om finansiering, och jagironiserade faktiskt över att ni säger attfinansieringen bl.a. skall ske genom utförsäljningav statliga företag som ni ute i landsortenpå många ställen säger att den statliga aktivitetenskall öka och att ni skall skaffa fram fler statligaarbeten. Hur kan man sälja ut verksamhet ochsamtidigt inrätta sådan? Jag har svårt att få det attgå ihop, och det är därför jag menar att era förslagär mycket grumliga vad gäller hur finansieringenskall ske.Roy talade om att det i förslaget inte finnsnågra satsningar på ovanför Sundsvall.Jag förstår inte vad menar. Norrastambanan nämns särskilt i betänkandet, och denrör framför allt godstrafik på järnväg norr omSundsvall.Vidare vill jag säga att det ligger ofantligakostnader i trafiken efter kusten och i byggandet avnya banor. Jag vill erinra om att det för en stor delav godset finns en möjlighet att utnyttja de utsöktaoch bra hamnar som finns i området. Dessutomtillhandahåller vi med hjälp av staten en förstklassigisbrytarservice . Det finns alltsåmöjlighet till transporter året runt.Försök inte, , att få det att framståsom om jag på något sätt missunnar storstäderna dehär pengarna! Vad jag i all stillsamhet försöker sägaär att många av oss representerar andra delar avlandet, som i detta sammanhang känner sigförfördelade om det är så att alla medel som kanskrapas ihop skall gå till storstäderna och till denationella projekten. Vi talar om att de ordinarieanslag som ingår i nästa planeringsram på något sättmåste omfördelas och komma sådana regioner tilldel som annars, i förhållande till de delar av landetdär dessa satsningar görs, kommer att hamna imycket svår obalans när det gällerkommunikationssektorn. Vi vill alltså att en del avordinarie anslag i de satsningar som skall skeframöver skall gå ut till landet i övrigt.Viola vill ha besked -- åtminstone enhöftning -- om hur mycket som skall gå till järnvägoch hur mycket som skall gå till vägar. Jag skjutersällan från höften, . Har jag någrabestämda besked att ge, så skall jag ge dem. talar här om den miljövänliga järnvägenoch om att vägar inte är miljövänliga. Menbyggande av vägar, uträtande av kurvor,borttagande av backkrön och motlut samtförhindrande av långa trafikköer och stockningar ärockså en miljösatsning. Det är alltså inte barajärnvägen som utgör en miljösatsning, utan enmiljösatsning kan också vara att satsa på ett bättrevägnät, som främjar en bättre framkomlighet.Andre vice talmannen anmälde att ElvingAndersson, och att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 19 Kommunikationsminister ():Herr talman! Möten mellan människor och utbyteav varor och tjänster är förutsättningar för detsamhälle vi gemensamt utvecklar. Vi vill bekvämtoch snabbt kunna resa till vänner, arbete, skolor,dagis och service. Vårt vardagsliv påverkas i myckethög grad av hur vi organiserar dessa transporter.Transporter av gods mellan producenter och fråntillverkare till kunder bidrar till en hög effektiviteti samhällsekonomin. En alltmer sofistikeradproduktion med internationella inslag kräver enalltmer komplex transportorganisation.Regeringens förslag om en kraftfull utbyggnad avjärnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningarger goda förutsättningar att komma tillrätta med 90-talets transportbehov ochtransportproblem. Hur ser då transportstrukturenut ? Jag vill i all enkelhet försökateckna en framtidsbild.Biltrafiken kommer enligt min uppfattning alltjämtatt vara dominerande. För en mycket stor del avsvenska folket är den egna bilen ett nödvändigtmedel för att vardagslivet skall fungera. Bilen är förde flesta människor just ett medel för att ta sig tilljobbet, skjutsa barnen till ridhuset ellerfotbollsträningen, nå ut till svampmarkerna ellerkunna träffa svärmor. I glesbygd och mindresamhällen och städer finns inte resandeunderlagsom kan bära upp en tillräckligt flexibelkollektivtrafik. Bilen behövs -- det kan inte varafult att erkänna det.Om har vi nått ett stort steg på vägen mot enrenare bil. De mål som inte kan uppnås med dagensteknik kommer att med morgondagens. Nyabränslen, förfinad förbränningsteknik och bättredesign kommer sammantaget att leda till attfordonens miljöpåverkan har minskat radikalt.Vägarna kommer att vara i bättre skick än i dag.Inte minst de åtgärder för underhåll som utskottetefterlyser kommer att ha gett resultat. Det finns eninsikt om att underhåll och investeringar i vägarnager stora positiva effekter -- för ekonomin, förmiljön och för livskvaliteten i övrigt i samhället.Det nytänkande som börjar sprida sig vad gällervägnätets betydelse för samhällsekonomin i storthar slagit igenom. Vägarna förbättras i hela stråk.Jag ser framför mig att bl.a. , den s.k.inlandsvägen mellan och ,har blivit en livskraftig pulsåder för inlandet.Inom tio år kommer snabbtåget att vara ettsjälvklart alternativ när resenärer från ,, , , ,, eller skall besökavänner och bekanta eller åka till ett sammanträde.Snabbtågsnätet ger en majoritet av svenska folketett modernt, energisnålt och effektivt tågalternativ.På de litet längre sträckorna mellan debefolkningstäta områden har persontrafiken påjärnväg sin stora potential.Pendeltrafiken inom de befolkningstäta områdenaär den framtida tågtrafikens andraframtidsmarknad. Exempelvis ,och blir alla områden där arbetepå en ort kan kombineras med boende på en annan.Investeringar i nya spår och bekväma och snabbaregionaltåg krävs för att detta skall kunnaförverkligas.I storstadsområden är både kollektivtrafiken ochringleder utbyggda . Tiotusentalsfamiljer har fått smidigare resor mellan bostad,arbete och dagis. De har, jämfört med dagensförhållanden, kanske kortare restid perdag. Låt oss tänka oss detta scenario. I fritidmotsvarar det nästan tre veckors ytterligaresemester ! Det är ganska fascinerande. Det ärockså utmanande att försöka effektivisera resornaoch därmed öka människornas fritid ochlivskvalitet.För distributionstrafiken i storstadsområdena haren markant förbättring inträffat. En stor del avprivatbilismen har försvunnit från stadskärnorna.Distributionschaufförerna slipper meddubbelparkerade bilar i trånga lastzoner. Bättrearbetsmiljö, lägre kostnader och därmedförutsättningar för lägre priser i butikerna haruppnåtts.