prot · GF0918 · 1991-11-05 00:00:00 — Därför harregeringen givit AMS 2,5 miljarder till olika typerav insatser. En hel del av de pengarna kommer attsatsas på underhåll av vägnätet och utbyggnad avbl.a. mindre projekt, framför allt i Norrlandsinland.Dessutom har vi påkommunikationsdepartementet anslagit ytterligare1,5 miljarder. Det som berör regionernaNorrbotten, , , ,och utgör tillsammans1 . för olika projekt. En inteoväsentlig del beror just på den vägstandard vi nudiskuterar. Alla pengarna går inte till vägarna, menen ganska stor del går till denna typ av problem.Anf. 183 ():Fru talman! Kan vi tolka detta som att det kommeratt bli en förändring vad gäller vägunderhållet, ochatt det kommer att bli mer pengar till förde olika Norrlandslänen? Jag kan då betecknakommunikationsministerns svar som trots alltpositivt.Anf. 184 Kommunikationsminister ():Fru talman! Ja, det är glädjande. Det är vårmålsättning att visa att denna regering verkligen villsatsa på hela Sverige.Vi är inne på att framöver ge ytterligareresurser för det ordinarie vägunderhållet.Anf. 185 ():Fru talman! Det låter bra. Jag tackar så mycket.Överläggningen var härmed avlslutad.27 § Svar på fråga 1991/92:71 om E4-ansförbifart vid NorrköpingAnf. 186 Kommunikationsminister ():Fru talman! i har frågatmig om jag är beredd att vidta åtgärder för att dets.k. tunnelalternativet av en förbifart förbiNorrköping ånyo utreds och prövas.Enligt gällande ordning är det väghållaren, i dettafall i länet, som utreder och tarfram en arbetsplan för ett vägföretag. Iarbetsplanen skall ingå enmiljökonsekvensbeskrivning som skall varagodkänd av . Arbetsplanen ställsdärefter ut för granskning. När arbetsplanen varitutställd översänds den tillsammans med inkomnayttranden till förfastställelseprövning. Vägverketsfastställelsebeslut kan därefter överklagas tillregeringen.I det aktuella ärendet har arbetsplanen varitutställd, och ärendet är under beredning hosvägförvaltningen i länet för att senare översändastill förfastställelseprövning.Då ett fastställelsebeslut av kan bliöverklagat och bli föremål för regeringensprövning, kan jag inte lämna någrasynpunkter i ärendet och inte heller ge vägverketdirektiv hur ärendet skall hanteras.Anf. 187 i (kds):Fru talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret.Jag förstod redan när jag skrev frågan att jag inteskulle få ett precist svar. Men jag tyckte ändå att detvar angeläget att peka på möjligheten att få entunneldragning när det gäller E4-ans förbifart vidNorrköping. En sådan lösning vore, inte minst urmiljösynpunkt, i varje fall enligt min mening, denbästa lösningen.Vägverket har genomfört utredningar med grovaberäkningar av såväl ytvägs- somtunnelalternativet. Ett exempel i dessa skisser är enkostnad på 50 milj.kr. för en inbyggnad avNorrköpings vattenverk om en ytväg skulle byggas.Denna kostnad verkar lågt tilltagen för ett sådantprojekt med alla de tekniska problem som följerdärav.Jag förstår att nu genomfören egen konsultutredning av alternativen när detgäller förbifarten. Om denna utredning kommerfram till andra siffror och andra bedömningar änvägverkets, hoppas jag att det kan leda till attkommunikationsministern ser över ärendet litetnoggrannare. Ministern kan vara övertygad om, attom lägger ett förslag om ettytvägsalternativ som bygger på gjordautredningar, kommer ärendet vid en överklagan atthamna på regeringens bord. Det är också någotsom framkom av svaret. Ministern bör också vägain vad som långsiktigt är den bästa lösningen förnorrköpingsborna.Jag hoppades på någon vägledning av vad ministernanser. Om det går att hitta ur kostnads- ochmiljösynpunkt rimliga lösningar för en tunnel, voredet inte ett alternativ som kan vägas in ibedömningarna?Anf. 188 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som jag sade i mittinledningsanförande, är jag naturligtvis beredd attse över ärendet inte bara litet utan mycketnoggrannare det hamnar på regeringensbord. Själva poängen i mitt svar är att ärendet ännuej har kommit dit.Jag medger därför att frågesvaret är kort ochformellt hållet. Det vore fel av regeringen att nu gåin i ett pågående förvaltningsärende. Dekompletteringar som begärs kan mycket välkomma i ett senare skede.Dan i säger att 50 milj.kr.verkar vara en liten summa. Jag har här i min handen mängd utredningar, betänkanden överövergripande ställningstaganden angåendeöverbyggnad av , tunnelutredning nr 2, som ärett ganska digert dokument, och enmiljökonsekvensbeskrivning som är ganskaomfattande vad gäller många av de faktorer somDan tar upp. Dokumenten finns isinnevärlden. Jag har inte den exaktaberäkningsgrunden tillgänglig när det gäller de 50milj.kr. för en överdäckning. Handläggarna pådepartementet menar att detta trots allt är enrealistisk kostnad.Ärendet är ett förvaltningsärende som inte ärföremål för regeringens ställningstagande.Anf. 189 i (kds):Fru talman! Kommunikationsministern kan varaövertygad om att också jag har tagit del av en del avmaterialet. har genomfört tvåutredningar. Från kommunens sida menar man attdet finns klara brister i underlaget.Det är intressant att miljöaspekterna har tagits upphär. Om jag inte är helt fel underrättad, harvägverkets miljöråd sagt -- vid diskussionerna omdessa alternativ -- att om ett ytvägsalternativ skallgenomföras, krävs att får en nyvattentäckt. Det finns återigen anledning attjämföra kostnaderna för dessa olika alternativ ochvad som miljömässigt är det bästa. Det är väl i detsammanhanget som dessa alternativ skall prövas.Vi vet inte än om det blir ett ytvägsalternativ. Vihoppas att det inte skall bli det.Anf. 190 Kommunikationsminister ():Fru talman! Regeringen har haft att utgå från detmaterial som finns tillgängligt. Enligt deutredningar som har gjorts bedöms de utsläpp somkommer från vägen inte medföra någon skada påvattnet i bassängarna. Det är ställningstagandet idessa utredningar. Mätningar kommer att göras föratt följa upp frågan. Jag har förstått avhandläggningen att skulle detta senare visa sig varafel, innebär ytvägsalternativet att det kommer attske en överdäckning av bassängarna. Men detligger i ett senare skede.Den tidigare regimen i Norrköpingens kommun varnöjd med de utredningar som hade gjorts. Den nyaregimen, så vitt jag förstår, kommer snart att taställning till vägprojektet som helhet. Vi avvaktarfrån regeringens sida ärendets fortsatta gång. Jagkan försäkra i att vi intekommer att tillåta en dragning av E4-an som ärskadlig för miljön och för människorna som bor iNorrköpings kommun.Anf. 191 i (kds):Fru talman! Jag tackar speciellt för det senastebeskedet. Om kommunikationsministern har dengrundinställning, ser jag optimistiskt på vilkenlösning det kommer att bli när det gäller E4-ansförbifart vid . Det framgår här att omett ytvägsalternativ skulle väljas, kan det innebäratunga kostnader . Det är därför jag menar redan från början kunde ha ett relevantunderlag både vad gäller miljökonsekvenser ochvad gäller kostnader som gör att man väljer etttunnelalternativ. Annars kan det bli en mängdkostnader i efterhand som görytvägsalternativet dyrare än tunnelalternativet.Anf. 192 Kommunikationsminister ():Fru talman! Tunnelalternativet kostar enligttillgängliga beräkningar 450 milj.kr. En överdäckning kostar 50milj.kr. Jag talar om de siffror som ärtillgängliga. Det är de som vi har haft atthålla oss till.Anf. 193 i (kds):Fru talman! Ja, det är de siffror vi har hafttillgängliga. Det finns anledning att se med storskepsis på underlaget. Vi får avvakta den utredningsom nu pågår från kommunens sida. Jag hoppas attvi sedan kan gå till beslut i ärendet.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1991/92:74 om televerketsprispolitikAnf. 194 Kommunikationsminister ():Fru talman! My har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för de äldre isamhället med anledning av televerkets prispolitik.Riksdagen har ställt sig bakom en omläggning avteleverkets taxor som innebär att priserna förteleverkets tjänster i princip skallkostnadsanpassas. En successiv omläggning avtaxorna i denna riktning har också skett . Det ankommer också enligtriksdagens beslut på att besluta om sinataxor inom ett av angivet pristak.Den ökande konkurrensen påtelekommunikationsområdet gör det nödvändigtatt anpassa taxorna till de faktiska kostnaderna.Lokalsamtal subventioneras av riks- ochutlandssamtal. har i detsammanhanget varit särskilt gynnat. Ocksåhushållens abonnemang subventioneras avöverprissättning på riks- och utlandssamtal. Vidarehar, allmänt uttryckt, företagskundersubventionerat hushållskunder.Genomför man inte en nödvändigkostnadsanpassning av teletaxorna, kommer dettaatt medföra att företagskunderna går över tillkonkurrenterna. Detta skulle få till konsekvens attlokalsamtalstaxorna skulle kunna behöva höjas änmer.När det gäller konsekvenserna för de äldre, som MyPersson tar upp i sin fråga, vill jag hänvisa till attkostnadsökningen för en genomsnittlighushållsabonnent har beräknats till . Dettamotsvarar ca /månad. Det är vidare så attpensionärer statistiskt sett svarar väl motnormalabonnenten.Anf. 195 MY ():Fru talman! Jag skall först be att få tacka statsrådetför svaret. Det var i många stycken det svar vi harkunnat läsa oss till i bladen de senaste veckorna.Jag har full respekt för att det inte är möjligt, ellerkanske inte ens lämpligt, för statsrådet att sökastyra eller lägga sig i televerkets prispolitik medutgångspunkt i de riksdagsbeslut som är fattade.Jag har velat belysa denna fråga då den för mig harytterligare en aspekt. Jag anser nämligen att ettstatligt verks prispolitik inte kan frikopplas från vadgod sed och etik i affärslivet bjuder. Om sålunda ettstatligt verk i monopolställning, som det vi här talarom, för en prispolitik som kan komma att försämralivskvaliteten för en stor grupp människor, striderdet mot den goda affärsetik som bör eftersträvas.Jag anser därför att det i det aktuella fallet ärstaten, kanske ytterst regeringen medutgångspunkt i sitt ägaransvar, som måste taansvaret för att tillse att uppfyller demålsättningar som jag tror att vi är överens om attett företag i allmänhetens tjänst har att arbeta efter.Det gäller speciellt ett företag som inte är utsatt förnågon konkurrens.Har statsrådet funderat i dessa banor? Är statsrådetvilligt och anser sig han ha någon möjlighet att påtasig ansvaret för att förbättra för den gruppmänniskor jag försöker föra talan för, nämligen deäldre i vårt samhälle?Anf. 196 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar verkligen det synsätt som MyPersson gör sig till talesman för. Om tillgängligstatistik stämmer, innebär detta en merkostnad permånad på . för en genomsnittlighushållsabonnent. Pensionärerna håller sig i storutsträckning statistiskt sett inom detta genomsnitt.My tar även upp frågan om den godaaffärssedan och den goda affärsetiken. Minuppfattning är att monopolföretag har särskildaproblem härvidlag. Det är därför regering arbetarmed frågan att skapa konkurrens på det härområdet.Att företagssamtal och telefoni på företagssidanöver huvud taget blir billigare beror just på att dennya tekniken med fiberoptik, laser ochsatellitkommunikation gör det tekniskt möjligt medkonkurrens på detta område. Det pressar priserna.Det vi nu håller på med är att också förbereda förkonkurrens i hushållssektorn. Jag tror nämligen attden enda möjligheten att få ned kostnaderna ävenför hushållen är att vi bryter självamonopolsituationen, som är den verkligt skadliga idet här sammanhagnet. Det är den inriktningenregeringen har.Vi kan vara eniga om att väldigt många människorhar blivit upprörda i diskussionen om televerketsprissättning, men låt oss ändå, My , hjälpasåt att ge detta rimliga proportioner; enkostnadsökning på . per månadär inte helt orimlig. Men på lång sikt skall vi hjälpasåt också att bryta monopolsituationen och skapa enkonkurrens som sänker priserna också förhushållstelefonin.Anf. 197 MY ():Fru talman! De siffror statsrådet presenterarstämmer säkert. I den annons som infördes isöndags i våra stora tidningar talade omatt man tänker ändra priserna för lokalsamtal så attdessa blir dyrare. Man skriver: Vi höjer priset från9,till . Är man ensam,gammal och orolig över sin ekonomi tror jag attbara de siffrorna i sig kan skrämma och göra framöver avhåller sig från att ringa alltförmånga samtal.Vidare tycker jag att det som statsrådet säger ommonopolsituationen, att den skapar särskildaproblem, är viktigt, och jag håller helt med omdetta. Men det som egentligen är mycket viktigt äratt så länge vi har denna monopolsituation skapasockså särskilda skyldigheter för den som är ägareav och tillsyningsman över monopolet. Jag anser attägaren, i detta fall staten -- vilket gör att ansvaretkanske ytterst är regeringens -- på något sätt skulleförsöka lugna och mildra för de människor somutsätts.Anf. 198 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är riktigt att priset förlokalsamtalen ökar från ca till 22öre . Detta gäller på kontorstid mellan kl.8.00 och 18.00. Om man däremot ringer efter , när många människor har kommit hem, ärkostnaden fortfarande . Jag trorinte att den ökningen är så avskräckande för någon.Hela denna taxetabell finns till utvärdering av vemsom så vill. Jag tror att det intressanta trots allt ärden sammanlagda effekten, hur ennormalabonnent drabbas av detta.Jag är inte säker på hur ägaren skall kunna gå in ochta sitt ansvar i den anda som My tycksförespråka. är ett affärsverk. Denriksdag som upplöstes har lagt överansvaret på verket, och det får vi nästan lov attrespektera.Anf. 199 MY ():Fru talman! Jag talar inte om den grupp människorsom kommer hem efter och då telefonerar.Jag talar om gamla, ensamma människor som imånga fall har telefonen som sin enda kontakt medyttervärlden och som alltså bör kunna telefoneranär som helst och framför allt mitt . Det ärdem jag talar om och talar för. Jag tycker att det ärmycket viktigt att vi här i kammaren belyser detta.Jag förstår att det är svårt att i detta sammanhangta sitt ansvar, men det skulle kännas som en godviljeyttring om statsrådet ändå bar med till mig enförsäkran om att statsrådet vill försöka bidra till attdet i sin annons lovade skallkunna uppfyllas även vad gäller de äldre. Vi vill juatt telefonen skall föra människor närmarevarandra. Kan statsrådet och jag vara överens omatt arbeta för det ifrån denna kammare?Anf. 200 Kommunikationsminister ():Fru talman! På den punkten är vi självfallet helteniga. Jag har talat med , och jagkommer att tala med . Men jag ser småmöjligheter att från min position nu gå in och krävaförändringar i de taxor som har beslutats avteleverkets styrelse. Det är det som är det storaproblemet i sammanhanget.Min tanke med att påpeka att det är billigare attringa efter var att många äldre harförvärvsarbetande barn som då finns hemma.Höjningen av priset för samtal ,när dessa förvärvsarbetande barn har kommit hemoch efter arbetets slut så att säga finns på plats, ärtrots allt inte så avskräckande.Anf. 201 MY ():Fru talman! Å mina äldres vägnar vill jag tacka fördetta svar, som jag ändå tycker känns hoppfullt. Jagvill ytterligare understryka att vi inte talar omnormalkonsumenterna. Dem vi har talat om, ochdem vi skall tänka på framöver är de många äldre,som är helt beroende av kommunikation viatelefon.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:87 ombåtregistretAnf. 202 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att avskaffa båtregistret.Registrering av fritidsbåtar infördes . Motivetvar att skapa underlag för kontroll av ordning ochsäkerhet till sjöss, planering av turisttrafiken medfritidsbåtar samt utredningar rörande skatter, tullaroch indrivning. Ursprungligen gjordesuppskattningen att ca 400 000 båtar skulle kommaatt omfattas av registreringsplikten.I dag har det ansvariga verket, ,bedömt registret som uppbyggt. Dock finns bara ca276 000 båtar i registret. Detta har resulterat i attden avgift som ursprungligen sattes till . per årinte har kunnat täcka vare siguppläggningskostnaderna eller kostnaderna fördriften av registret.Sjöfartsverket har utvärderat registret.Verket konstaterar att flera av de berördamyndigheterna såsom ,och sjöräddningscentralerna ärpositiva, eller i huvudsak positiva, till registret.Samtidigt är båtbranschens riksförbund ochsjösportens samarbetsdelegation tveksamma till ettbevarande av registret, de sistnämnda eftersom deinte upplever att det fyllt något behov från båtlivetssynpunkt.I när staten måste se över sin verksamhet ochprioritera måste det obligatoriska registret överfritidsbåtar ifrågasättas. Formerna för ettavskaffande av registreringsplikten för fritidsbåtarbereds därför inom regeringskansliet.Om de berörda fritidsbåtsorganisationerna ellerandra intressenter anser att de positiva effekternaav ett register (såsom t.ex. effektivaresjöräddningsinsatser) skall tillvaratas ifortsättningen, tycker jag det är utmärkt. Det finnsinget som hindrar ett register baserat på en frivilliggrund. Om så önskas, är jag beredd att medverkaför att ett sådant register skall komma till stånd.Anf. 203 ():Fru talman! Jag tackar försvaret. Däremot är jag inte särskilt nöjd medsvaret. Jag tycker att de signaler som har kommitsedan regeringen tillkännagivit sina funderingar påatt avskaffa båtregistret har varit klart och entydigtnegativa. Det gäller naturligtvis olika myndigheter,sjöräddning, polis, försäkringsbolag etc. -- en radinstanser som alltså är klart inblandade vad gällersäkerheten till sjöss. Men också instanser somtidigare var negativa till att båtregistret infördes harunder resans gång delvis ändrat uppfattning. Jagtycker att motiven för införandet av båtregistrethåller även i dag.Statsrådet hänvisar till olika organisationer inombåtsporten. Jag har inte sett dessa uttalanden somskulle vara positiva till att båtregistret avskaffas.Däremot vet jag mycket väl att det ute blandbåtägare -- till havs, så att säga -- finns en mycketpositiv inställning till båtregistret.Det hänvisas till att kostnaden för staten är för hög.Det är ett argument som jag kan acceptera. Jagtycker därför att det är mycket märkligt att man iden här diskussionen inte tar upp att kostnaden förden enskilde båtägaren skulle kunna öka. Den är inte längre , utan , om jag inte minnsfel. Jag tycker att det är en oerhört låg avgift, omman jämför med den utrustning som finns på deflesta båtar som registret omfattar.Det talas i svaret också om att det är så pass få somomfattas. Men det beror på att man har satt gränsenvid . Det skulle kunna finnas ett klartintresse av att även mindre båtar omfattades. Detkan ha ett värde för t.ex. polisiära uppgifter.Att upprätta ett register på frivillig grund kannaturligtvis diskuteras. Men jag tror att värdet dåfaller. Som en jämförelse kan man fråga om detfinns funderingar på att bilregistret skulle varafrivilligt.Anf. 204 Kommunikationsminister ():Fru talman! inser att det inte är såmånga båtar i registret som det var tänkt. Genast ärhon beredd att vidga registreringsplikten -- jag fickinte klart för mig exakt vilka farkoster som skulleomfattas av registreringsplikten för att registretskulle uppfylla kraven. Men vi måste konstatera,, att det finns en betydanderestriktivitet i när det gällertvångsregistreringar av olika slag. Vi kan tänka påpersonnummer, folk- och bostadsräkning osv.På båtägarsidan finns många positiva krafter somvill ha en registrering och som är beredda att göradet på frivillig grund. Jag har fått ett brev frånsjösportens samarbetsdelegation där det sägs vill föra samtal om att lägga upp ett register påfrivillig grund.Eva frågade efter kostnaden. Jag kansäga att /92 kostar båtregistrettotalt . Vi har dessutom kvarståendeuppläggningskostnader på 9,6 milj.kr., som ännuinte har kunnat skrivas av.Det finns också andra argument. Jag vill gärna pekapå att i stort sett samtliga remissinstanser, mednågra få undantag, var negativa till införandet avregistret. Enligt båtbranschens riksförbundinnehåller registret också en hel del felaktigauppgifter. Genom registreringen tenderar uppgifteratt betraktas som korrekta. Köp och försäljning avbåtar sker därmed ofta på helt felaktiga premisser.Det kan handla om årtal för tillverkning,motornummer osv. Det är lätt att få in dessauppgifter i registret, och sedan lever de kvar.Dessutom är merparten av båtarna försäkrade.Registret kommer att fortsätta under båtsäsongen1992 av allt att döma. Avvecklingen kommer att skei ordnade former, med remissomgång osv.Anf. 205 ():Fru talman! Jag vill återigen hänvisa till att mångaav de remissinstanser som var negativa när maninförde systemet är positiva. Jag vill ocksåupprepa min fråga: Varför tar staten inte ut detsystemet faktiskt kostar, om det nu har kostat såmycket? För människor som äger båtar iexempelvis halvmiljonklassen kan ju denna summapå . Jag tycker alltså attstaten skall ta ut sina egna kostnader.Självfallet kan man tycka att ett frivilligt registerskulle fylla samma funktion. Men vi vet från olikasammanhang att de människor som är skötsamma,som inte utsätter andra för onödiga risker osv., dekommer säkert att gå med. Andra, som inte ärangelägna om det på samma sätt, har säkert intesamma intresse av att vara med i ett frivilligtregister.Anf. 206 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att vi kan erinra oss olikaförslag som har mött protester när de har införts,men sedan vänjer sig folk vid dem. Det finns t.o.m.politiska system som har levt kvar mycket längeunder till synes frivilliga former. Kvar står ändå attdet här är fråga om en enig opinion avremissinstanser som är negativa till detta register,med några få undantag. Det skulle vara intressantatt höra vilka av dem som har ändrat sig.Jag tror också att man måste ta hänsyn till att dettaregister har en negativ effekt så till vida att dethävdas att antalet båtstölder och båtbedrägerierhar ökat. Man kan anmäla en båt för registrering,erhålla ett registreringsbevis därregistreringsbeteckning och tekniska data finnsangivna. Sedan kan den förslagne stjäla en båt sommotsvarar denna beskrivning. Ofta är stöldgodsetutsett redan före registreringsanmälan. När sedanbåten skall säljas verkar allt vara i sin ordning,eftersom registreringsbeviset verkar avse båtensom är till salu. I sin utvärdering av registret skriversjöfartsverket att man har uppmärksammat detta.Det är alltså ett problem som existerar.Anf. 207 ():Fru talman! Vilka som är positiva eller inte idagsläget går att ta reda på utan att man jämförmed när registret infördes. Det finns tidningar atttillgå. Sjöpolisen har uttalat sig exempelvis. Ävenförsäkringsbolag och andra instanser är positiva.Jag rör mig mycket ute i båtsportlivet, och jag villhävda att jag aldrig har hört ennegativ kommentar. Om det som statsrådet har itankarna är att jämföra detta med andra politiskasystem som inte bygger på demokrati, tycker jag attden kopplingen är helt fel.Min fråga kvarstår: Varför inte låta båtägarna ståför den faktiska kostnaden? Det gynnar dem somsköter sina båtar och dessutom inte utsätter andraför fara eller större risker.Anf. 208 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag vill upprepa min åsikt: En i stortsett enig remissopinion säger att det här båtregistretbör avvecklas så fort som möjligt, eller man varnegativ från början. har ännu intekunnat påpeka något remissorgan som har ändratsig.Det andra är att båtfolket kräver att registret skallavskaffas. Vi tycker att det är rimligt att tillgodosedenna mycket breda opinions krav och dessutomskapa förutsättningar för en frivillig registrering avbåtar.Anf. 209 ():Fru talman! Jag ifrågasätter alltså att dennaopinion är så vitt utbredd bland båtägare. Jagtycker att det vore aktuellt med en ny bredremissomgång i denna fråga därför attsjöräddningen, sjöpolisen m.fl. instanser klartuttalat ett intrese för att bevara båtregistret.Jag vill upprepa min fråga som jag började med:Finns det aktuella diskussioner eller funderingarom att exempelvis avföra bilregistret? Det byggerju inte heller på frivillighet och kan jämföras medbåtregistret.Anf. 210 Kommunikationsminister ():Fru talman!