prot · GF0932 · 1991-11-26 00:00:00 — Ärmiljöministern alltså beredd att konkret gå ut pånågon punkt och attackera de storföretag som i daguppenbarligen vägrar att vara med om den mermiljömedvetna märkningen av produkter?Anf. 130 Miljöminister ():Herr talman! Jag tycker illa om kommentarer om vad olika personer iregeringen måhända har gjort i detta sammanhang.Jag skall sätta mig in i vad som har hänt i kommitténför miljömärkning, som alltså sorterar undercivildepartementet. Det är på den grundvalen somjag kommer att driva frågorna vidare, på sammasätt som jag har gjort hittills.Jag vet att det handlar om ett ganska hårt arbete.Det är svårt att komma fram, men det är ingentingnytt. Det gällde också för den gamla regeringen.Det är bara fråga om ett par produktgrupper somman har gått igenom och kommit fram till hur manskall hantera. Det gäller bl.a. smörjoljor förmotorsågar. Det är riktigt att detbrände till när man kom fram till produktgruppentvättmedel. Jag skall sätta mig in i den frågan också.Jag har inte hunnit i dag.Anf. 131 ():Herr talman! Det var ingen förstuckenkommentar, utan det var ett helt öppet påstående.Jag tror nämligen att den borgerliga regeringen iövrigt -- om vi bortser från åtminstonemiljöministern -- har givit dessa krafter inomIndustriförbundet råg i ryggen. Dessa krafter troratt de nu kan gå ut öppet och vägra vara med om enmer miljömedveten politik. Jag är orolig för detta,och jag hoppas och tror att kommer att streta emot.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1991/92:145 om kontrollenav utsläpp i ÖresundAnf. 132 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att förbättraanalyserna av miljöproblem i Öresund.Utsläppen från miljöstörande verksamheterregleras i miljöskyddslagen. Vid prövning enligtdenna lagstiftning åläggs miljöstörandeverksamheter att genomföra särskildakontrollprogram och dokumenteraföroreningsutsläppen. ,länsstyrelserna och kommunerna skall i sintillsynsverksamhet övervaka att de villkor sommeddelas vid tillståndsbesluten följs.Sedan 1985 bedriver vattenvårdsförbundett för den svenska samordnatprogram för recipientkontroll. Kontrollen omfattarflera slags fysikalisk-kemiska undersökningar,planktonundersökningar samt bottenflora- ochbottenfaunaundersökningar. Resultaten av dessaundersökningar sammanställs och utvärderas varjeår, varvid även uppgifter tas fram om den totalabelastningen från svenska utsläpp. görsockså en sammanställning och utvärdering avresultaten.För /92 har totalt avsatts 47,1milj.kr., varav 9,7 milj.kr. till havsövervakning.Naturvårdsverket kommer , enligt riksdagensbeslut , attdisponera ytterligare 75 milj.kr. utöver tidigareanslag för miljöövervakning.Verket arbetar med att utforma ettnytt system för den framtida miljöövervakningen,som dels skall garantera kontinuitet och stadga,dels vara så flexibelt att det kan anpassas tillförändringar med hänsyn till kunskapsläge ochproblembild. I detta arbete är ocksåforskningsinstitutioner och andra myndigheterengagerade. Avsikten är också att samordnanationell och regional miljöövervakning.Jag vill slutligen nämna att en noggrann analys avmiljförhållandena i kommer att göras isamband med regeringens prövning enligtnaturresurslagen och vattenlagen av en fastförbindelse över Öresund.Anf. 133 ():Herr talman! Det är en imponerande redogörelseför resurser som sätts in och undersökningar somavser att ta reda på vad som händer med Öresundsett från miljösynpunkt. Jag måste nog ändåkontrastera alla dessa siffror och all dennaredovisning mot två enkla fakta, dels att det förraåret i hela gjordes en enda undersökningav bottenfaunan, dels att man utanförLandskrona -- där det ju förekommer stora utsläppi av företag som och Scandust --inte gör några mätningar.Jag vill ta upp dessa exempel på grund av att jaganser att man ändå måste fundera över varför detsaknas mycket när det gäller miljöundersökningartrots att många myndigheter gör insatser och trotsatt vad som i alla fall kan synas vara goda resurseravsätts. Det som saknas är framför allt denbiologiska provtagningen, en undersökning avbottenfauna och bottenflora och av vad som händerpå lång sikt, dvs. Deundersökningar som utförs för att man skallbedöma miljökonsekvenserna av byggandet avÖresundsbron är i allra högsta grad nödvändiga,men de ersätter på inget sätt kontinuerligaundersökningar, som kan tala om för oss vad somhänder med växter och djurliv i och hurförändringarna utvecklar sig över ett längretidsperspektiv.Ansvaret för detta område ligger på många organ --, , ochÖresunds vattenvårdsförbund -- och ändå tycksprovtagningarna på något underligt sätt falla litetgrand mellan alla stolarna. Vad som kanske behövsoch vad jag tror att man måste vara vaksam på ärnågon typ av samordning så att det inte enbart blirkemiska och fysikaliska prov som tas, utan att mankan försöka lägga litet större vikt vid detkontinuerliga, långsiktiga, biologiskaprovtagningsarbetet.Anf. 134 Miljöminister ():Herr talman! Jag håller med om att detta är viktigaaspekter. Tyvärr kan vi inte bättra på historien; detsom har hänt och det som inte har hänt i historienär som det är. Jag har själv påtalat problemet ochförsökt fördjupa mig i det problem som rörbottenfaunan för att se vilka längre mätserier somegentligen har utförts. Detta kommer nämligen attvara en viktig grund för ställningstagande t.ex. närdet gäller , och det är naturligtvisockså viktigt ur andra aspekter.Detta är bakgrunden till att ytterligare resurser haranvisats. En viktig uppgift för ärdärför, som jag sade i svaret, att få till stånd ettframtida miljöövervakningssystem inom ramen förPMK, ett miljöövervakningssystem som har mer avkontinuitet och stadga. En viktig del i det arbetet ärockså att samordna nationell och regionalmiljöövervakning. Det har funnits brister på denpunkten.Anf. 135 ():Herr talman! Det är sant att vi inte kan ändrahistorien; det som har hänt har hänt. Det är ocksåsant att är av vår framtidoch att det gäller för oss att i alla fall försöka göramöjligheterna större att hålla reda påvad som händer. Det är bra att det inom regeringenfinns en medvetenhet om att det kanske behövs enbättre användning av resurser, att man ser översamordningen och att kommer attarbeta med detta.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:154 ombryggeribranschenAnf. 136 Miljöminister ():Herr talman! har frågatnäringsministern vilka åtgärder regeringen avser attvidta med hänsyn till den situation som uppkommitför de små bryggerierna. Denna skulle enligt IngvarEriksson bestå i en tendens till ökad koncentrationpå bryggerimarknaden efter införandet avbestämmelserna om retur-PET-flaskan.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Utvecklingen inom bryggerinäringen har under desenaste decennierna lett till en stark koncentrationav antalet bryggerier. Ett retursystem som kräverförhållandevis stora investeringar kan innebära enviss risk för en ökad koncentration.Jag vill i detta sammanhang erinra om attbryggeribranschens strukturpåverkan genom ettförbud mot engångsflaskor av PET(polyetylentereftalat) har behandlats vidöverläggningar mellan företrädare förregeringskansliet och . För att underlätta för de småbryggerierna att komma in i retursystemet såvälpraktiskt som ekonomiskt, tar föreningen ut enavgift på varje försåld engångsflaska och låter detinsamlade kapitalet oavkortat återgå till företagensom finansieringsstöd i förhållande till derasmarknadsandelar. På det här sättet kan företageninvestera i sådana kollektiva anläggningar fördiskning och tappning som behövs för att arbetamed retursystem för som inte är medlem iBryggareföreningen kan ansöka om att få del i detgemensamma systemet för PET-flaskor mot att detbetalar sin del av nedlagda kostnader.Också importörer kan konkurrera med egnadrycker på den svenska marknaden med flera olikaförpackningstyper. Det gemensammaretursystemet kommer man in i genom en alliansmed ett svenskt bryggeri eller genom egenetablering.EES-avtalet med ger möjlighet att äveni fortsättningen ha en hög ambitionsnivå imiljöfrågor. Även EG har regler av innebörd attmiljöhänsyn kan ta över varuhandelns intressen.Den svenska ansökan om medlemskap i är ettuttryck för att vi delar Gemenskapens långsiktigamål, så som dessa har formulerats i Romfördragetoch Enhetsakten. Vi är inställda på att då med deandra medlemsstaterna fortsätta att arbeta för attdessa skall förverkligas med stor hänsyn till miljön.Jag vill också erinra om att regeringen haruppdragit åt statens pris- och konkurrensverk attstudera effekterna av den nya lagen ikonkurrenshänseende. SPKs rapport skallföreligga , då retursystemet bör vara heltgenomfört.Anf. 137 ():Herr talman! Jag vill tacka miljöministern försvaret. I svaret uppmärksammas riskerna medkoncentrationen på , och jagnoterar det med tillfredsställelse. Jag noterar ocksåmed tillfredsställelse att man skall följa effekternaav den här nya lagen i konkurrenshänseende. Detär nämligen mycket viktigt. Jag noterar även attmiljöministern är till freds med möjligheterna atthävda ambitioner på miljöområdet i såvälEES- som EG-perspektivet.Men importerar man ju drycker i flaskor avPVC-plast, och det är värre. Detta är ju ettmiljöproblem. Jag undrar om inte denna importskulle kunna minska om man i stället tillät importav PET-flaskor av återvinningsbar natur. Det finnsprojekt och även färdiga flaskor när det gälleråtervinning på gång ute i Europa.När vi antog lagen var ju det storadiskussionsämnet att det var så bråttom. kanman konstatera att vissa saker har inträffat som göratt man undrar om det var ett klokt beslut att gå såfort fram.Vi har kunnat notera att mineralvatten inte kanförpackas i flaskor som tidigare använts för andradrycker eftersom smaker finns kvar. Det är ju ocksåett problem eftersom diskningen kräver starkadiskmedel, mycket vatten och mycket energi. Ärmiljöministern beredd att ta upp frågan omåtervinningsbara flaskor? Det skulle vara ett bättrealternativ ur miljösynpunkt.Anf. 138 Miljöminister ():Herr talman! Det är naturligtvis viktiga aspektersom tar upp eftersom vi inte vetallting i förväg och eftersom teknikutvecklingen,tack och lov, går framåt. Vi har ju möjlighet attgöra erfarenheter. Jag vill dock varna för den härvänta-och-se-attityden som innebär att man intesamtidigt vet vart man vill vara på väg. Man måstesätta upp regler så att man pressar fram enutveckling och att inte utvecklingen i stället spridersig åt alla möjliga håll. Det skulle förmodligeninnebära stora kommande belastningar på miljön.Det tror jag att vi båda är överens om. Det är urden synpunkten som vi med viss ödmjukhet skallavläsa hur det här systemet fungerar och gebranschen en möjlighet att fullfölja det avtal somde har varit beredda att träffa inom sig samt ta utde pengar som behövs för att också sätta pris påmiljön. Det är på det sättet detta skall hanteras,inte med statliga pekpinnar i första hand.Jag antar att branschen inser, och är beredd attvärdera, även den typ av aspekter som IngvarEriksson här nämnde. Branschen har självfallet ettintresse av att man hanterar produkterna -- på talom detta med mineralvattnet -- på ett sådant sätt attkonsumenterna tycker att de är bra. Jag har stortförtroende för att de kommer att angripa deproblem som kan finnas.Anf. 139 ():Herr talman! Man får förutsätta attkonsumenterna annars, genom sitt val, ger signalerom att det krävs en förändring. Det är vi nogöverens om.Det allvarliga när vi diskuterar den här frågan är attdet fortfarande förekommer en stor import avflaskor som görs av miljöovänlig plast som gernegativa effekter. Att jag pläderar för ettåtervinningssystem som komplement eller som etteventuellt framtida system är av det skälet att dåskulle man kunna få bort PVC-plasten snabbare.Det vore intressant att höra om miljöministern ärberedd att arbeta vidare på denna tankegång. Denhar ju samma syfte som miljöministern har gettuttryck för är så viktigt, nämligen att man germöjligheter, och sedan är det branschen ochmarknaden som anpassar sig. Jag delar fullständigtden uppfattningen att vi inte skall ge pekpinnar,men vi skall ge möjligheter.Anf. 140 Miljöminister ():Herr talman! Jag tror att vi är överens om målet.Det viktiga här är att få mesta möjligaåteranvändning i systemet, att göra det såkonkurrensneutralt som det över huvud taget ärmöjligt, att sätta pris på miljön och att undvika slit-och-släng-delen av den härförpackningsmarknaden så långt detta är möjligt.Det är klart att man med de principerna och inomde ramarna måste vara beredd att diskutera medbranschen om möjligheten att hantera t.ex. PVC-flaskorna så att man får en annan situation. Det ärnaturligtvis möjligt att göra detta med hjälp av deavgifter som branschen har att hantera inom ramenför det beslutade systemet.Anf. 141 ():Herr talman! Jag tackar för den upplysningen. Jagdelar miljöministerns uppfattning när det gälleråteranvändning, konkurrensneutralitet och pris påmiljön. Jag känner bara litet oro med hänsyn till attdet system som vi gick in för var ett dyrtsystem. Det kan ju föranleda en viss oro för att detkan bli svårt att få branschen att anpassa sig till nyasignaler.Jag hoppas att miljöministern ärberedd att bidra till att nya signaler kan gemöjligheter till ett ännu bättre system i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på frågorna 1991/92:170, 198 och 200om miljövänliga drivmedel och kilometerskattenAnf. 142 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omfordon som drivs utan fossilbränslen kan bidra tillatt långsiktigt minska försurningen och om dettakan kompensera att kilometerskatten eventuelltslopas.Göran har frågat mig på vilket sätt ettslopande av kilometerskatten medverkar till att nåmålet om att minska kväveoxidutsläppen med30 %.Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang.Berndt frågeställning berör två mycketviktiga områden i miljöpolitiken, dvs. behovet avatt minska användningen av fossila bränslen och attkraftfullt agera för att minska försurningen. Ettpressmeddelande eller ett frågesvar i gerinte utrymme att i detalj belysa orsakssambandeneller hur olika åtgärder kan samspela för att nådessa mål.Låt mig därför bara lämna några exempel på vad enminskad användning av fossila bränslen itransportarbetet innebär för miljön. För det förstaleder detta till ett minskat nettotillskott avkoldioxid till atmosfären, vilket i sin tur minskarriskerna för framtida klimatförändringar. För detandra innebär en övergång från diesel tillexempelvis motoralkoholer att hälsovådligautsläpp som främst berör tätortsmiljöerna kanreduceras. Dessutom minskas utsläppen av svavel.Effekterna på kväveoxidutsläppen är inte likasjälvklara eftersom dessa beror både på bränsletoch på fordonstekniken. För bensindrivna fordonger utökad användning av katalysatorer ochförbättringar av dessa möjlighet till en avsevärdminskning av utsläppen. Det finns beräkningar somvisar att utsläppen av kväveoxider kan begränsasväsentligt genom utvecklad fordonsteknik ikombination med alternativa drivmedel jämförtmed de utsläpp vi ser från användningen av dagensdieselbränsle. Med känd teknik kan användande avmotoralkoholer i dieselfordon ge upp till 50 %minskade utsläpp.Inom EG pågår ett arbete med attanta gemensamma regler för hur beskattningen avden tunga vägtrafiken skall vara utformad. Ettrådsbeslut finns om regler för beskattning avdieselolja . Reglerna innebär bl.a.en miniminivå som väsentligt överstiger den skattsom tas ut i på diesel.Vidare föreligger också förslag till gemensammaregler för fordonsskatt också innehållandeminiminivåer. Den diskuterade ordningen ger ingetutrymme för medlemsländerna att behålla ellerinföra andra skatteformer för vägtrafiken.Innan beslut fattas om eventuella förändringar avdet gällande systemet måste självfalletkonsekvenserna belysas. Detta gällerkonsekvenserna för miljön liksom effekterna påpriser och transportsystemets utformning i stort.Oavsett vad som händer medkilometerskattesystemet ligger 30-procentsmåletför kväveoxider fast.Anf. 143 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Det var mycket positivt i slutet där miljöministerntar upp att det faktiskt krävs enkonsekvensbedömning om man gör en så storförändring av beskattningen som det är frågan omhär. Det är också positivt att 30-procentsmålet närdet gäller utsläppsminskningarna av kväveoxiderligger fast.Problemet uppkom egentligen när jag läste det härpressmeddelandet där det framgår att man har trottatt man kraftigt kan reducera kväveoxidutsläppenom man sätter in alternativa drivmedel. Det är interiktigt så enkelt. Det är precis som miljöministernsäger i svaret att en kombination medfordonstekniken gör detta möjligt. Det är alltså intedrivmedlet i sig som är lösningen på problemet,utan det är en kombination av drivmedel ochfordonsteknik som kan lösa problemet.Sedan finns det också ett annat problem attuppmärksamma. Det kommer att ta tid attintroducera dessa nya drivmedel, bl.a. etanol ochandra motoralkoholer. Tidsfaktorn är mycketavgörande här. Vad skall vi göra i väntan på det?Ja, vi har den traditionella tekniken med bl.a.katalytisk avgasrening och annan teknikutvecklingpå dieselsidan. Det är den vi får ty oss till understörre delen av 90-talet. I det perspektivet blir manoroad när man hör att regeringen har föravsikt att slopa kilometerskatten. Det får ju enomedelbar effekt. I kilometerskatten ingårnämligen, genom trafikpolitiska beslut, del miljöavgifter. Vi höjde kilometerskattenmed i storleksordningen , bl.a. som följd avdetta. Jag tycker inte att miljöministern har gett etttillfredsställande svar på kombinationen mellandrivmedel och en minskad kilometerskatt. Detskulle jag vilja diskutera vidare.Anf. 144 ():Herr talman! Jag ber att få tacka miljöministern försvaret på frågan. Vi tar upp trafikfrågorna tilldiskussion därför att de är viktiga imiljösammanhang. Det handlar om olyckor, buller,utsläpp, kväveoxider som miljöministern själv hartalat om, kopplad försurningseffekt ochkoldioxidfrågan. Det är stora svåra frågor. Trafikenskall diskuteras i det här perspektivet. I detsammanhanget är kilometerskatten en viktigkomponent.Nu säger regeringen i sin proposition att vi ärtvungna att ta bort kilometerskatten. Det är heltenkelt bindande regler i samband med en framtidaEG-anslutningen. Jag har frågat om den saken,men får inte svar , ser jag. Det kommertydligen i ett sammanhang.I det här svaret öppnar däremot förett resonemang där han uppenbarligen säger att detförst skall göras en konsekvensanalys. Det är ickeen oförarglig fråga hur man beskattar framför alltde tunga dieselfordonen ur miljösynpunkt.Precis som den föregående talaren sade innebär dethär förslaget, och det står också här i svaret, drastiskt sänker beskattningen. Det är enskattesänkning från . Det äralltså en 50-procentig reduktion. Den 50-procentiga reduktionen skall ses mot bakgrund avatt när man lade fast dessa avgifter en gång i tidenvar detta ett uttryck för att de tunga fordonen skullebära sin del av kostnaderna jämfört med järnvägen.När miljöministern nu i svaret talar om att EGskulle ha en högre avgift än vi, gäller det bränslet.Men den totala summan av bränslet ochkilometerskatten, när den nu har aviseratsförändras på det sätt som regeringen har sagt,innebär en kraftig sänkning av kostnaderna för detunga fordonen. Mot den bakgrunden skulle detvara intressant att höra om att detta kommer att minska trafikarbetetoch därmed minska utsläppen på våra vägar.Anf. 145 Miljöminister ():Herr talman! Det är naturligtvis viktigt att dennaganska komplicerade teknik hanteras på ett brasätt. Jag tror att vi kan vara överens om att det hadevarit bättre att ha en längre framförhållning än vadvi har . Men vi i den nya regeringen har å andrasidan tagit bort dessa påetanolen för att verkligen se till att man skall kunnaintroducera motoralkoholer i tätorter i rendrift såsnabbt som möjligt. Därigenom kan man bygga uppen marknad den vägen. Vi har inte kunnat agerasnabbare i det avseendet än vad vi har gjort.När det gäller kilometerbeskattningen tycks BerndtEkholm och jag vara överens om hur det förhållersig tekniskt, men jag tycker inte att man skallanvända detta tekniska förhållande, den härkombinationseffekten av fordonstekniken ochbränslet, för att nedvärdera koldioxiden som ettinslag. Det är också viktigt att vi även därvidmakthåller en klar och entydig kurs för attminska dess effekter.Till vill jag säga att jag angivit deförutsättningar som gäller för förhållandet tillEuropa, och det är viktigt att man är medveten omdet. När det gäller den sortenskonkurrenspåverkande förutsättningar, och när vistår inför förhandlingar i en sådan fråga, är detviktigt att tala klartext. Det har jag försökt göra sålångt det är möjligt. Det är fråga omkilometerbeskattning men ävenmiljökonsekvensanalyser. Vi har därmed inte sagtnågot om helheten. Det är inte möjligt att göra idagsläget.Anf. 146 ():Herr talman! Det är riktigt att den nya regeringenhar lagt fram förslag om att ta bort punktskatten påetanol. Jag har här en utredning som visar att dettaändå inte kommer att lösa problemet. Det kan i ochför sig vara ett bidrag, men det finns många andraproblem med kostnaderna. Detta material där manredovisar statistik kommer från SL den gamla regeringen gjorde ett och annat.Bl.a. anslogs 30 milj.kr. för attutveckla tekniken på detta område.Huvudfrågan gäller kopplingen tillkilometerskatten. Jag påstår att sänkningen avkväveoxidhalten på kort sikt blir mycket ringa,medan slopandet av kilometerskatten kommer attinnebära en kraftig ökning av utsläppen. Kanmiljöministern motsäga påståendet att det ligger tillpå det sättet?Anf. 147 ():Herr talman! Jag blir inte riktigt klok på vad OlofJohansson egentligen menar. Är det som det står isvaret: ''Innan beslut fattas om eventuellaförändringar av det gällande systemet måstesjälvfallet konsekvenserna belysas''. Är det så, ellerförhåller det sig som det står i regeringensproposition, nämligen att kilometerskatten skall tasbort, eftersom vi inte får ha den kvar?Om det förhåller sig på det senare sättet, stämmerinte detta med talet om att genomföra enkonsekvensanalys. Då är den ju överflödig. Jagskall tydligen diskutera den frågan senare med ettannat statsråd, så vi kan kanske hoppa över denfrågan . Men är skyldig mig ettsvar.I svaret på frågan talas om drivmedelsavgiften,. Men till detta lägger vi i Sverigekilometerskatten. Vilka konsekvenser får det förmiljön när ni gör denna förändring, OlofJohansson? Regeringen har uttalat sig förförändringen. Eftersom det enligt svaret skall görasen konsekvensanalys har väl en sådan gjorts. Vilkablir konsekvenserna?Anf. 148 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller utvecklingen i fråga omutsläppen har jag ingen anledning att motsägaBerndt påstående. Men jag är angelägenom att betona helheten och att man inte enbartskall se till den här delen av beskattningssystemet.Jag kan gärna koppla samman detta med svaret tillGöran . Det är nämligen detsamma. Närjag säger att vi på detta område måste görakonsekvensanalyser ur miljösynpunkt, så menarjag det. Det är regeringens avsikt att detta skall ske,och det är så mycket som kan sägas i ett kortfrågesvar.Anf. 149 ():Herr talman! Jag är överens med miljöministernom att motoralkoholernas betydelse inte skallundervärderas. De är viktiga framför allt när detgäller att reducera koldioxid- ochkolväteutsläppen. Kombinerat med rättfordonsteknik, precis som det står i svaret, kanäven utsläppen av kväveoxider och svavelbegränsas. Frågan gäller inte om detta är bra ellerdåligt, det är vi överens om. Det intressanta ärkopplingen att regeringen är intresseradav att plocka bort kilometerskatten -- det är detallvarliga. Det är därför som vi båda har ställtdenna fråga.EG har inga omedelbara planer att lägga inmiljöhänsyn i sin beskattningsteknik eller att tahänsyn till trafikolyckor. Det är någonting manarbetar med på , kanske bortom år 2000.Det innebär i så fall att om vi i övergår tillEGs principer, kommer vi att få en sämremiljöhänsyn.Anf. 150 ():Herr talman!