prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Jag ser som sagt framemot utredningens resultat. I dagens läge kännerjag sympati för reservation.Anf. 144 ():Herr talman! Att jag blev den sist anmälde talarenberor på att vi har denna egendomligadebattordning. Om man åberopas i ett inlägg ochinte råkar stå på talarlistan, får man inte yttra sig.Man kan bli kritiserad hur mycket som helst i ettinlägg av någon av deltagarna i debatten som ärförhandsanmälda, men då får man ingen replik.Det är ett effektivt sätt att döda debatten. Vicetalmännen kanske inte har denna uppfattning, menden ''riktige'' talmannen -- förlåt anspelningen --har sagt att vi bör ha spontana debatter. Men det fårvi ju inte. Man får ju inte gå in och svara när någonplötsligt åberopar en, så som jag blev av LeifOlsson. Jag blev nu inte alls åberopad av MaggiMikaelsson. Hon påpekade att skogen växer, ochdet håller jag helt med henne om att den gör oavsettden här debatten.Jag begärde således replik därför att --som alltid har påpekat att han har en sådanotur med att komma efter mig i debatten --åberopade mig. när jag inte ens har kommitmed i debatten, påpekade han ändå att han är räddatt han inte kan leva upp till mitt krav påspontanitet. Det får jag väl ursäkta honom. Mendet är ju denna spontanitet som talmannen harefterlyst.Jag är intresserad av skogsvårdsavgifter därför attjag på nära håll är intresserad av skog och är berördav problemet. Jag vill givetvis gärna instämma i vadsom här har sagts av K-G Svenson.Jag vill också påpeka att om man nu skall avvecklaskogsvårdsavgiften tycks vissa debattörer här ikammaren bli så illa berörda att vi tydligen börinföra vårdavgift för dem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Transportstöd för och kostnaderför visst värderingsförfarandeFöredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU21 Transportstöd för ochkostnader för visst värderingsförfarande (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 145 ():Herr talman! I denna fråga har vi motionärer fråncenterpartiet fått ett i stort sett enigt utskott att varamed på att den nuvarande utformningen avgodstransportstödet skall vara kvar. Därför finnerjag ingen större anledning att ta upp någon störredebatt här i kväll.Utskottet har emellertid inte tillstyrkt hela vårmotion. Vi centermotionärer anser att detta med''ett rundare '' och ''hela skall leva''också berör stöden för persontransporter ochdatakommunikation. Även om jag är medveten omatt dessa stöd utgått i en ganska liten omfattning harde ändå sin betydelse. Vi vill därför att riksdagenskall besluta i enlighet med vår reservation, nr 1,och jag avslutar därför mitt mycket korta anförandemed att yrka bifall till denna motion.Anf. 146 HANS ():Herr talman! Så gott som min stämma det tillåtertrots en präktig förkylning som drabbat mig skalljag försöka redovisa några skäl till att miljöpartietreserverat sig beträffande mom. 2 i utskottetshemställan. Jag skall försöka vara lika föredömligtkortfattad som föregående talare.Miljöpartiet delar utskottsmajoritetens uppfattningatt godstransportstödet är av stor betydelse förnäringslivet i . Vi ser emellertid påtransportstödet som en helhet som inte kan brytassönder i delar på det sätt som här har skett. Vi anseratt även stöden för persontransporter ochdatakommunikation bör bibehållas, eftersom dessahar stor betydelse av regionalpolitiska skäl. Attdatakommunikationsstödet har utnyttjats endast avett fåtal företag i kommunerna , Gällivareoch betyder inte att stödet är bortkastat,utan det har varit ett oerhört värdefullt stöd just fördessa kommuner. Alla arbetstillfällen uppe iNorrland är värdefulla. En arbetsplats i med 20 à 30 personer kan vara precis likavärdefull för den orten som är för Göteborg.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationnr 1 under mom. 2. I övrigt ställer jag mig bakomutskottets hemställan.Anf. 147 ():Herr talman! Man kan utan överdrift säga attgodstransportstödet är ett av de viktigasteregionalpolitiska instrument som vi har i vårt land.Personligen vill jag påstå efter alla de år som jag harsysslat med detta stöd att det är den viktigasteregionalpolitiska stödformen.Godstransportstödet har verksamt bidragit till attutveckla företagsamheten och därmedsysselsättningen i de norra delarna av vårt landgenom att utjämna de konkurrensnackdelar som delånga avstånden har inneburit. Stödet har ocksågjort rundare. Att stödet också har varitstabilt i sin konstruktion och fungerat utanändringar har naturligtvisvarit viktigt för företagens långtidsplanering, mendet har också stimulerat till en ökadvidareförädling.Av egen erfarenhet vet jag att många företagsfortsatta existens står och faller med om man fårtransportstöd eller inte. Därför måste det finnasmycket bärande skäl för att man skall förändrastödets konstruktion eller dess geografiskaindelning. Det har tidigare gjortsförändringar eller försök till förändringar avgodstransportstödet. Detta har lett tillett ramaskri från företag som skulle ha drabbats, avskäl som jag har nämnt.Det nuvarande godstransportstödet har underrätt fungerat på ett alldeles utmärkt sättoch varit allmänt accepterat av företagen inomtransportstödsområdet. Det har heller inte väcktspraktiskt taget några motioner med förslag tillförändringar. Detta understryker ytterligare attstödet har varit väl avvägt.Förslaget i budgetpropositionen att transportstödetskall förändras och i huvudsak koncentraras till deinre delarna av har skapat en mycket stororo bland de företag som är berörda. Det visar deuppvaktningar som vi har haft i utskottet men ocksåden mängd motioner som har väckts av ledamöterfrån samtliga partier, alltså inte enbartcenterpartiet, med krav på att godstransportstödetskall vara oförändrat.Detta har vi då tagit till oss i utskottet, och ett enigtutskott föreslår därför att godstransportstödet äveni fortsättningen skall vara oförändrat, vilket ocksåinnebär ett avstyrkande av propositionens förslagom förändringar av godstransportstödet. Det ärnaturligtvis min förhoppning att också en enigriksdag skall ställa sig bakom detta utskottetsförslag. Därefter skulle man i många företag medtillsammans flera tusen anställda där man nu ärorolig kunna känna sig lugn.Däremot tillstyrker utskottsmajoriteten förslaget ipropositionen att persontransportstödet och stödettill datakommunikation skall slopas. Det beror påatt dessa stödformer har varit mycket dåligtefterfrågade.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på de tvåreservationer som har fogats till betänkandet.Anf. 148 ():Herr talman! Godstransportstödet har funnits i20 år, och dess huvudsyfte har varit att minskakostnaderna för långa transporter inom samt tilloch från stödområdet. Det är alltså svagheter igeografiskt givna förutsättningar som man försöktatt kompensera för att motverka regional obalans.Nu förs i propositionen fram tankar om att dettastöd i vissa stycken är otidsenligt och därför böromformas och minskas. I propositionen föreslås enminskning med 20 milj.kr. i löpande penningvärde,alltså betydligt mer i fasta priser. Genom stödetriskerar man att konservera en förlegadnäringslivsstruktur, heter det i propositionen.Genom inriktning på förädlade produkter, påunderlättande av transporter för personer ochinriktning på datakommunikation främst iNorrbotten är det snarare så att stödet är enstimulans för nya företag. Vad stödområdetbehöver är just vidareförädling, ny teknik ochbättre kommunikationer. Det är uppenbart att omtransportstödet försvinner eller försvagas, såkommer vidareförädlande och framgångsrikaföretag att få ytterligare en signal om att de börflytta till mer befolkningstäta områden. Det kan juinte vara så att det är förlegat att t.ex. vidareförädlaträråvara till hus och möbler, att ta fram avanceradeplåtprodukter eller att driva en expansivlivsmedelsindustri, som utnyttjar lokalaförutsättningar.Snarare än att dras ner totalt borde transportstödetförstärkas, åtminstone i glesbygden. Det är ocksåvad vi föreslår i motion T259 utan att annattransportstöd föreslås bli försämrat. Kommunersom , , , , ,och skulle gynnas av detta.Ett annat argument mot transportstödet sompropositionen redovisar är tveksamhet om stödetkan accepteras vid ett svenskt närmande till EG.Det här sättet att uttrycka sig förekommer alltoftare när det gäller regionalpolitiken. När man i stort sett halverade stödområdet, räknat ibefolkningstal, när det gällde andraregionalpolitiska insatser hänvisade man också tillförhållandena inom EG. Samma argument dök uppnär det gällde sänkningen av nivån förlokaliseringsbidrag, avskaffande av statensmöjligheter att ge investeringsbidrag utanförstödområdet och tidsbegränsningen av de nedsattasocialavgifterna.Om det varit så att man inom EG varit missnöjdmed den typ av regionalpolitik som bedrivs iSverige, kunde man ha tagit upp diskussioner omdetta både i de nu pågående förhandlingarna ochinom ramen för de frihandelsavtal som vi länge harhaft. har vi inte fått någon information omatt så har skett. Jag tycker att man i stället kundeförsöka linjen att i det pågående EES-förhandlingarna säga att vi på grund av våra långaavstånd och vår stora glesbygd vill ha vårregionalpolitik och vårt transportstöd kvar ochkanske t.o.m. förstärka dem.Det är ett litet framsteg att protesterna motneddragningar av det väl fungerandetransportstödet har givit det resultatet att utskottetinte förändrar reglerna. Oklarheter om hur deregionala utvecklingsbidragen skulle komma attfungera är också ett skäl till att inte förändrareglerna . Utvecklingsbidragen skulle i viss månkunna ersätta transportstödet. Vi tycker att ocksåpersontransportstödet och stödet tilldatakommunikation gott kunde ha fått vara kvar.Det hade gynnat kommuner såsom ,och . Anslaget borde också totalt hakunnat räknas upp i stället för att som skärasned. Självfallet kan regeringen återkomma medförslag om mer medel om sådana behövs. Också ettstöd för dem som har stora transportkostnader iskärgårdsområden borde ha kunnat övervägas föratt öka möjligheterna att behålla en levandeskärgård när landförbindelser saknas.Vi står givetvis bakom båda de reservationer somvi har medverkat i, men jag yrkar bifall endast tillreservation nr 1.Anf. 149 ():Herr talman! När det gäller persontransportstödeterinrar jag mig att vi när det infördes anslog 24miljoner. räcker det gladligen med ungefär 10miljoner. När datastödet infördes anslog vi drygt 2miljoner. räcker det med 1 miljon. Jag tycker attdetta visar med all tydlighet att dessa tvåstödformer inte är efterfrågade. Man skall inte haen stödform bara för stödformens egen skull. Då ärdet bättre att satsa på godstransportstödet, som ärett mycket verksamt regionalpolitiskt instrument,vilket jag också var inne på i mitt tidigareanförande.Det har aldrig varit meningen att transportstödetskulle användas till skärgårdstrafiken.Transportstödet har kommit till för att utjämna delånga avstånden inom de norra delarna av Sverigeoch kompensera företagen för deras ökadekostnader. Stödet till skärgårdstrafiken är enregional fråga, som vägtrafikhuvudmännen skall haansvaret för.Anf. 150 ():Herr talman! Även om konstateraratt anslagen inte har gått åt och inte har utnyttjatsmer än till knappt hälften i båda fallen, betyderpersontransportstödet och datastödet mycket förde enskilda företagarna. Det är ju inte så att dettidigare var bara två företagare som sökte de 24miljonerna och bara en, utan det gäller ju fleraolika företagare, och för dem har dessa stöd enoerhörd betydelse.Anf. 151 ():Herr talman! Att man inte har utnyttjat helaanslaget visar att anslaget har varit väl tilltaget.Men de påtryckningar som vi har fått från en radföretag visar att stödet är mycket angeläget för demsom utnyttjar det. Man antyder såväl i betänkandetsom i propositionen att man skulle stödja förlegadeindustrier. Det är ju precis tvärtom när det gällerpersontransportstödet och datastödet. De ärriktade mot en ny typ av företagsamhet, inte minstdataområdet. Jag tycker nog att propositionen ochbetänkandet är något motsägelsefulla.När det gäller skärgårdstrafiken är det fråga om enny princip. Men under hela transportstödetshistoria har man ändrat och förbättrat reglerna.Det kan inte vara någon svårighet att göra dennajustering.Anf. 152 HANS ():Herr talman! Föregående talare har i stort sett sagtvad jag tänkte säga. Att transportstödet på person-och datasidan inte har utnyttjats i den fullautsträckning som var avsett kan faktiskt bero ocksåpå andra saker. Kanske har det varit för snålttilltaget i det enskilda fallet, eller också kanutflyttningarna ha ökat så att det därigenom bliviten mindre efterfrågan. Kanske skall man heltenkelt ha stödet kvar men vara generösare med deti framtiden.Anf. 153 ():Herr talman! Handelskammaren både iNorrbotten och i , en hel del företagoch företrädare för de anställda i företagen harförklarat att de gott kan klara sig utan datastödetoch persontransportstödet. Det viktiga är att de fårbehålla godstransportstödet.Anf. 154 ():Herr talman! Det finns säkert olika bud om detta.Reser man i får man både på SJ och påflyget en hel del kontakter, som understrykervikten av att persontransportstödet får vara kvar.Det gäller inte några stora pengar iregionalpolitiska sammanhang. En störregenerositet kunde man gott ha visat.Anf. 155 HANS ():Herr talman! Visst finns det tack och lov företag iNorrland som klarar sig utan såväl transportstödsom datastöd. Kanske de t.o.m. skulle klara sigutan godstransportstöd, om de varit tvingade. Mendetta betyder inte att det inte finns flera företagsom faktiskt behöver detta transportstöd för attkunna överleva i och dess glesbygd.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Riksfärdtjänst och handikappanpassningav kollektivtrafikenFöredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU22 Riksfärdtjänst ochhandikappanpassning av kollektivtrafiken (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 156 ():Herr talman! Detta betänkande handlar alltså omriksfärdtjänst.Är inte handikappade kommuninvånare? Varförskall handikappade behandlas på annat sätt änövriga invånare när det gäller möjligheter att resa?Dessa frågor ställer sig många handikappade.Statsmakternas intentioner med riksfärdtjänst varatt resorna skulle vidtas med reguljärafjärrtrafikmedel, sägs det i detta betänkande. Menvarför har inte sagda statsmakter sett till att det harblivit så?I proposition 1978/79:99 angående riksfärdtjänst,för övrigt signerad av folkpartiregeringen, sägsbl.a. :''Som ett aktuellt exempel på resultatet av detfortlöpande arbetet med handikappfrågor inom destatliga verken kan nämnas, att de nyapersonvagnar, som SJ beställt, i väsentliga delartillgodoser kraven på handikappanpassning.Dessutom har regeringen uppdragit åt SJ att ta frambeslutsunderlag för en helt handikappanpassadjärnvägsvagn. ''Detta sades alltså för , men jag hardå inte sett någon handikappanpassad vagn på denjärnvägslinje som jag trafikerar, änmindre någon helt anpassad. Jag tycker att detta ärskandalöst. Man kan undra: Om det hade varitnågon annan grupp i samhället med en starkareställning än de handikappade, hade regeringen dåkunnat strunta i ett riksdagsbeslut?I samband med de trafikpolitiska beslutet 1988avsattes 50 milj.kr. för bidrag till investeringar föratt öka handikappanpassningen i lokal och regionalkollektivtrafik. En stor del av dessa pengar finnskvar. har inte kunnat stimuleratrafikhuvudmännen att satsa på t.ex.handikappanpassade bussar -- för vi vet ju att detfinns sådana.De handikappade begär inte att få åka färdtjänst --tvärtom. De önskar inget högre än att få vara precissom ''vanliga människor'', om uttrycket tillåts. Detvill alltså helst åka med allmännakommunikationsmedel. Det ger dem ökad frihetoch blir billigare. Genom att göra bussar, tågoch tunnelbanor tillgängliga för rullstolar skullemånga slippa anlita färdtjänst och samhället görastora kostnadsbesparingar.Herr talman! Om färdtjänst kan man tala . Jagskall emellertid avstå från det. Folkpartietliberalerna anser att färdtjänst är de handikappadeskollektivtrafik. Vi föreslår därför att regeringen gesi uppdrag att komma med förslag till hur ett samlathuvudmannaskap för färdtjänst och övrigkollektivtrafik skall kunna genomföras. Detuppdraget inbegriper även kostnadsansvaret.Folkpartiet har endast en reservation i dettabetänkande. Den behandlar just frågan omhuvudmannaskapet. Vi stöder givetvis dennareservation, men jag avstår från att yrka bifall tilldensamma.Anf. 157 ():Herr talman! Det här är en viktig fråga. Detframgår också av de motioner som har väckts ochav propositionen. Jag är dock glad över att kunnakonstatera att vi har varit eniga i utskottet omvilken form av anslag det skall vara fråga om i dettafall. Att det betecknas som ett förslagsanslag ger dehandikappade en större trygghet. Däremot har vifrån sida inte fått gehör för vårt krav på ettstörre anslag. Det framför vi i reservation nr 3.Barbro talade om att det inte blev så brasom man hade tänkt både 1978 och 1979 och att detsedan inte har genomförts på det sätt som var tänkt.Detta har vi framfört i reservation nr 5. I dennareservation står det att vi vill ha en översyn avlagstiftningen om handikappanpassadkollektivtrafik. Denna översyn bör syfta till att fåfram regler som förbättrar och påskyndarhandikappanpassningen.Vi i står naturligtvis bakom samtliga vårareservationer i betänkandet, men jag ber att få yrkabifall till reservation nr 5.Anf. 158 ():Herr talman! Det är verkligen en viktig fråga somvi nu diskuterar, även om det inte märks när detgäller närvaron här i kammaren. liksom varjeår har det väckts ett antal motioner om dessa frågor.Anledningen till att motionerna väcks är attdet område som handlar om riksfärdtjänst ochhandikappanpassning av kollektivtrafikenverkligen inte fungerar som det skall göra.Jag anser att både regeringens proposition i dettasammanhang och trafikutskottets betänkande somhandlar om riksfärdtjänsten har flera mycketcyniska inslag. Det finns ingenting av denödmjukhet inför denna typ av frågor som bordefinnas. Kommunikationsministern gör, precis somtrafikutskottets majoritet, t.ex. ett stort nummer avatt man är förvånad över att så många utnyttjarriksfärdtjänsten, dvs. att så många svårthandikappade har detta behov.Låt oss se litet grand på siffrorna. Närriksfärdtjänsten infördes räknade man med attdet skulle finnas ett behov sommotsvarade ungefär 20 000 resor. 1990/91 handlardet om 24 000 resor. Är det så märkligt att antaletresor har ökat till 24 000 istället för 20 000? Det är ju löjligt att göra ett såstort nummer av detta. Dessutom beror detta på attden övriga kollektivtrafiken verkligen intemotsvarar de behov som finns avhandikappanpassning, vilket även BarbroSandberg tog upp i talarstolen. Där finns de storabrister som i så fall har lett till att så pass mångaanvänder riksfärdtjänsten.Enligt de handikapporganisationer som besökte ossi trafikutskottet innan vi behandladeriksfärdtjänsten och handikappfrågorna motsvararantalet resor, trots att det har ökat, i genomsnittbara två resor per person och år. Är det mycket?Det är tvärtom förvånansvärt litet.Dessa resonemang och denna sifferexercis frånkommunikationsdepartementets och regeringenssida leder sedan fram till att man måste göra någotåt detta, eftersom de handikappades resor äralldeles för dyra. Därför skall riksfärdtjänstenläggas över på kommunerna, därför att de skallhålla igen och därför att de har så litet pengar.Vilken cynism!Sedan vill man också att det skall ske en hårdaregranskning av behovet, som om det finns svårthandikappade som missbrukar denna möjlighet.Vem skulle vilja byta med en svårt handikappadperson för att han eller hon får förmånen attanvända riksfärdtjänst ibland? Finns det någonenda som ställer sig upp och säger att han eller honskulle vilja göra det?Om man skall införa en speciell granskning somgäller handikappades behov av resor, skall vi dågenomföra en enkätundersökning över hela landetför att se vilket resebehov vi alla har och hur mycketvi reser och om vi får resa så pass mycket som vibehöver? Nej, naturligtvis kommer det inte påfråga.Herr talman! Därför handlar det här inte omnågonting annat än diskriminering vidbehandlingen av de handikappade. Så illa ställt ärdet faktiskt.Skälet till att fler reser och också reser oftare änman beräknade är att manhelt enkelt underskattade resebehovet.Riksfärdtjänsten har visat att det var fler människorsom tidigare hindrades att resa på grund av attfärdmedlen var så dåligt anpassade till dehandikappade. Dessutom har naturligtviskostnaderna stigit. Och kostnaderna har stigit bl.a.därför att det har skett en avreglering påtaxiområdet. Skall de handikappade få bära heladenna börda, eller skall kommunerna tvingas bärabördan av de beslut som har fattat ochsom har fått sådana märkliga konsekvenser?När riksfärdtjänsten, för många som ärdiskriminerade av den kollektiva trafiken är detenda sättet att förflytta sig mellan kommuner blirdet som det är . Alla intentioner och löften somhar funnits om att handikappanpassa den övrigakollektivtrafiken har nämligen inte infriats. Jag hargjort precis samma erfarenheter som BarbroSandberg. På många av de bussar och tåg som manreser med ser man inte dennahandikappanpassning.Herr talman! Jag och övriga i ställeross bakom alla våra motioner och reservationer ibetänkandet, men jag yrkar bifall tillreservationerna nr 2 och nr 4 som handlar omriksfärdtjänsten och att mer pengar måste anslås tillden om den skall bli bättre.Anf. 159 HANS ():Herr talman! stod jag i dennatalarstol. Då som var jag ersättare för minpartikamrat . Den gången vågade jagframföra åsikten att transportrådet bordeavvecklas. Då påstods jag vara ute och tala motbättre vetande. Jag vill inte påstå att jag sedan dendagen har varit helt knäckt. I så fall hade jag välaldrig vågat mig tillbaka till detta hus. Men visstkänns det uppfriskande att få kommatillbaka och stå här i talarstolen och kunnakonstatera att regeringen numera är av sammauppfattning som vi i då var. Detta göratt jag nu vågar framföra några ytterligaresynpunkter, i en kanske ännu viktigarefråga, nämligen de handikappades villkor.När det gäller riksfärdtjänst ochhandikappanpassning av kollektivtrafiken sägs det itrafikutskottets betänkande att riksfärdtjänsten börläggas över på kommunerna därför att det råder ettsystemfel i så måtto att den som beviljar en utgift inte själv behöver ta ansvar för utgiften.Resorna med riksfärdtjänst har ökat både när detgäller antal och kostnader och tydligen framför alltnär det gäller taxis transporter. Det saknassamordning, och avstånden är inte tillräckligt långaför att motivera taxiresorna, sägs det.Herr talman! Principiellt håller jag med om att densom beviljar en utgift också skall ha detekonomiska ansvaret för den utgiften. Men detfinns systemfel på en lång rad områden, t.ex.inom sjukvården och tandvården där läkare,tandläkare och sjukvårdshuvudmän svarar för vårdoch och försäkringskassornastår för ekonomisk ersättning. Det innebär ocksåett systemfel. Jag tycker att sådana skall korrigeras.Innan jag närmare går in på denna problematik villjag göra ett förtydligande när det gäller minvärldsbild. Den är nämligen mycket präglad av,som det sägs i väderleksrapporterna, Norrlandskustland, inland och fjälltrakter, även om det intehörs på dialekten.När man talar om ett ökande antal taxiresor medfärdtjänst över länsgränserna -- alltsåriksfärdtjänst -- måste man ha i minnet att bilen ärnästan det enda transportmedel som finns kvar atttillgå där uppe. Tåg har vi snart sett bara på vykort.Om de sedan är handikappanpassade eller inte ärsvårt att säga. Vissa bussturer går, men inte ofta,men de förekommer. Och långtifrån alla bussar ärhandikappanpassade.Jag har tagit upp detta i åtminstone en kommun,nämligen min hemortskommun. Man talar där inteom busslinjer som något annat än olönsamverksamhet, och det gäller för alla vare sig man ärhandikappad eller inte, och vägarna blir sämre ochsämre.Herr talman!