prot · GE0949 · 1991-01-15 00:00:00 — bör därför nu kunnabidraga till att stärka EGs ställning i denjordbrukspolitiska frågan i GATT-förhandlingarnagenom att uttala ett stöd för EGs hållning kanske iförening med ett uttalande om att en alleuropeiskjordbrukspolitik borde formuleras. Om så kundeske skulle möjligen balanspunkten emellan å enasidan EG och å andra sidan /förändrasså att nya förhandlingar även i jordbruksområdetskulle kunna starta.Med hänvisning till det som anförts vill jag frågautrikeshandelsministern följande:Vilka åtgärder avser den vidtaför att verka för att förhandlingarna inom Uruguay-rundan kan återupptas?Är den beredd att företa någotutspel inom jordbrukspolitikens område för attdärmed underlätta att nya förutsättningar förförhandlingarna inom skapas?1990/91:125 av () tillsocialministern om samordning av sjukvård ochsjukförsäkring:Kravet på en samordning av sjukvård ochsjukförsäkring är något som under ettantal år fört fram. För att få till stånd en bättrehushållning av resurserna krävs ett nytänkande.Det är angeläget att nya modeller för finansieringprövas, där man bl.a. inför ett totaltkostnadsansvar. Försök pågår inom flera landstingmed att skilja ansvaret för produktion ochfinansiering åt. Avsikten är, som framgår avsocialministern i budget, attlägga fram en proposition i ämnet under våren1991. finns ingen sådan proposition medtagenoch det kan kanske tyda på att avsikten har blivitendast ett löfte.Finansutskottet har med anledning av regeringensskrivelse /91:50 om åtgärder för att stabiliseraekonomin och begränsa tillväxten av de offentligautgifterna framhållit att det är regeringens avsikt attunder föreslå en försöksverksamhetinom sjukvården som omfattar en samordning avsjukvårdens och sjukförsäkringens finansiellaresurser.De många regelsystemen påsocialförsäkringsområdet för med sig en rad olikanegativa effekter. De långa handläggningstidernabl.a. vid bedömning av arbetsskada hindrarrehabilitering och ger upphov till onödigt storadministration. Det finns stora vinster att hämta ien smidigare och mindre byråkratisk handläggning,något som kan åstadkommas genom en samordningav arbetsskade- och sjukförsäkringen.Socialförsäkringsutskottet skriver i sitt betänkande(1989/90:SfU15) att man utgår från attöverväganden inom när det gällerdessa frågor även kommer att göras beträffandesamordningen mellan sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen.Mina frågor till socialministern är följande.1. När är en proposition att vänta vad gällersamordning av sjukvårdens och sjukförsäkringensfinansiering?2. När tänker regeringen vidta åtgärder för attgenomföra en samordning av arbetsskade- ochsjukförsäkringen?1990/91:126 av () tillcivilministern om brister i statsförvaltningensmedelshantering:Till uppgifter hör att granskaboksluten i ca 350 statliga myndigheter. De senasteåren har en växande andel avrevisionsberättelserna varit det verket kallar''orena''. Med uttrycket avses att granskningenresulterat i så grava anmärkningar att RRV bedömtdet nödvändigt att påtala förhållandet irevisionsberättelsen. Granskningen av budgetåret1989/90 har avslutats. I inte mindre än 60fall har oren revisionsberättelse avgivits. Det är enökning från de 55, som året innan bedömdes varaen allvarligt nivå. Det tyder på att de problem istatsverkets ekonomi- och bokföringsrutiner somjag påtalade i en fråga till civilministern i maj 1989förvärrats ytterligare.Följande myndigheter har fått orenrevisionsberättelse båda eller något av de senastetvå åren:JustitiedepartementetKriminalvårdsstyrelsenAllmänna advokatbyråernaUtrikesdepartementetSIDAStyrelsen för u-landsutbildningFörsvarsdepartementetFlygtekniska försöksanstaltenFörsvarets materielverkÖBChefen för arménChefen för flygvapnetChefen för marinenSocialdepartementetSocialstyrelsenRiksförsäkringsverketSamtliga 26 försäkringskassorStatens bakteriologiska laboratoriumKommunikationsdepartementetSMHIStatens telenämndFinansdepartementetByggnadsstyrelsenUtbildningsdepartementetKarolinska InstitutetStockholms universitetUniversitetet i universitetUppsala universitetKungliga Tekniska högskolan i i i tekniska högskolaGöteborgs universitetHögskolan i /VästeråsArkitektmuseumStatens konstmuseerSveriges Tekniska museumRiksantikvarieämbetetJordbruksdepartementetSkogsstyrelsenSveriges lantbruksuniversitetIndustridepartementetAffärsverket FFVStatens vattenfallsverkCivildepartementetStatens arbetsgivarverkDomänverketPatent- och registreringsverketStatens löne- och pensionsverkRikspolisstyrelsenArbetsmarknadsdepartementetArbetsmarknadsstyrelsenAMU-styrelsenBostadsdepartementetBoverketLantmäteriverketMiljödepartementetStatens naturvårdsverkStatens energiverkDet förtjänar att påpekas att samtliga departementfinns med på listan.Utöver de angivna myndigheterna har ett femtontalytterligare fått mer eller mindre graverandepåpekanden i granskningspromemorior.En oren revisionsberättelse skrivs alltså närrevisorerna från RRV -- eller en av verket anlitadrevisionsbyrå -- upptäcker så allvarliga brister ibokföring eller ekonomiska rutiner, att det inte ärförenligt med deras yrkesetik att nöja sig medmuntliga kommentarer eller synpunkter i ensärskild PM.Så här sa avdelningschef vid RRV iDagens Industri :''Det handlar om mycket grava missförhållandennär vi påtalar dem i revisionsberättelsen. Detnaturliga är ju att man under revisionens gångpåtalar brister i interna diskussioner ochpromemorior. När det inte hjälper tvingas vi ta uppdet i revisionsberättelsen''.Begreppet ''ansvarsfrihet'' används inte i statligförvaltning. Men i många fall är en orenrevisionsberättelse att jämföra med enrevisionsberättelse i ett privat bolag där revisorernaavstyrker ansvarsfrihet.1. Vad RRV:s kritik handlar om isammanfattningDen revision som här behandlas kallas inomstatsförvaltningen för redovisningsrevision. Dethandlar alltså, enkelt uttryckt, om densiffergranskning som i dagligt tal förknippas medbegreppet revision. RRV bedriver också s.k.förvaltningsrevision, som syftar till att utröna omuppsatta verksamhetsmål har nåtts, om möjlighetertill effektiviseringar har tagits till vara etc.I det följande redogörs för ett antal av deanmärkningar som RRV framfört . Jag har sammanfört synpunkterna i fyrakategorier:1. Regelöverträdelser för att tillföra den egnamyndigheten extra resurser eller den egnapersonalen skattefria förmåner.2. Oskicklighet eller slarv i medelsförvaltningensom förorsakar statsverket extra kostnader.3. Medvetna eller omedvetna brister iredovisningen som gör det svårt för statsmakternaatt få en korrekt bild av det ekonomiska läget fören viss verksamhet.4. Misstanke om brott eller oetiskt uppträdande.Den sista kategorin är av något annorlundakaraktär än de tre första. Om misstanke om brottuppkommer under en revision, lämnas ärendet förpolisutredning. I vissa fall har RRV fått särskildauppdrag att utreda om oegentligheter eller oetisktuppträdande förekommit. Sådana händelserföranleder i sig inte oren revisionsberättelse.Emellertid föreligger uppenbarligen ett visstsamband mellan brister i redovisningen ochmöjligheten att upptäcka eventuellaoegentligheter. Jag har under denna punkt därfördels refererat några fall där brottsmisstankeförelegat, dels redogjort för uttalanden i någraorena revisionsberättelser av särskilt intresse i detperspektivet.a) Regelöverträdelser för att tillföra den egnamyndigheten extra resurser eller den egnapersonalen skattefria förmånerMyndighetsledningarna är mycket uppfinningsrikanär det gäller att skaffa extra pengar tillverksamheten, vid sidan av det ordiniariebudgetarbetet.Kriminalvårdsstyrelsen kan tas som exempel. Påfängelserna finns ett antal telefonautomater somanvänds av internerna. När telefonräkningarna fördessa telefoner betalats återstod iöverskott. Reglerna säger att inkomster av detslaget ska gottskrivas statens inkomsttitel. Såskedde emellertid inte. Kriminalvårdsstyrelsenreserverade pengarna i sin balansräkning förkommande behov.Ett antal myndigheter överskrider sinareservationsanslag utan att ha inhämtatbemyndigande. I vissa fall handlar det omprocentuellt stora överskridanden. Förfarandetstrider mot gällande regler. Det är i praktiken svårtatt återkräva dessa belopp. Det är ovanligt attmyndigheterna ett kommande budgetår ''straffas''för överskridanden genom motsvarandeneddragningar. Att strunta i beslut från regeringoch riksdag är alltså för en myndighet ett ganskariskfritt sätt att skaffa sig de resurser som en hårdbudgetprocess tagit ifrån den. RRV söker upptäckaden typen av överskridanden, även ommyndigheterna gör sitt bästa för att dölja dem.Anmäkningar riktas på den här punkten bl.a. motSIDA, statens löne- och pensionsverk, statensnaturvårdsverk och statens energiverk.Flera anmärkningar i de nu aktuella berättelsernagäller ett förfaringssätt som utvecklats vid vissahögskolor. Högskolorna har rekvirerat medel frånstatens checkräkningskredit och satt in dem påräntebärande konton. Revisorerna skriver: ''KI har under årettillgodogjort sig räntevinster på cirka 11 miljonerkronor genom orättmätigt utnyttjande avstatsverkets checkräckning.'' Tanken frånhögskolornas penningförvaltare har alltså varit attenheterna skulle kunna disponera räntevinsten.Men ur hela statsförvaltningens synvinkel ärpengarna naturligtvis inte gratis dedisponeras av högskolorna. Staten betalar ränta fördem, eller går miste om ränteintäkter. I praktikeninnebär förfaringssättet alltså att en högskolaskaffar sig pengar från andra statliga verksamheterutan att överföringen prövats i någonbudgetprocess.Ett växande antal anmärkningar gällermyndigheter med ''blandfinansiering''. Det blir alltvanligare att myndigheterna -- ofta för att mildraeffekterna av hårda sparkrav -- ges rätt attfinansiera en del av sin verksamhet med avgiftereller försäljning på den öppna marknaden.Systemet ger dock upphov till storaredovisningsproblem. Frestelsen blir oftaövermäktig att låta den ordinarie,skattefinansierade verksamheten subventioneraden konkurrensutsatta. Även på denna punktsyndar många högskolor. Det är mycket oklart omden växande externa verksamheten bär sinakostnader. Också SBL, statens bakteriologiskalaboratorium, får kritik för hopblandning avuppdragsverksamhet och myndighetsutövning.Statens telenämnd är en helt ny myndighet sombörjar sin bana med en oren revisionsberättelse föratt avgifter och anslagsmedel behandlats felaktigt iredovisningen. Ännu ett exempel är , som inte kunnat sälja utbildningar i denutsträckning som man hoppats, men trots dettabehållit personal som anställts för att klara enomfattande uppdragsverksamhet.SCB, redovisar ettunderskott i sin uppdragsverksamhet på 4,9 milj kr.När det täcks med skattemedel innebär det attskattebetalarna subventionerar SCB:s kunder medsamma belopp. Om något av de privata företag somkonkurrerar med SCB, t.ex. när det gälleropinionsundersökningar, hade gått med sammaförlust hade det självfallet inte ansetts vara ettproblem som skattebetalarna skulle lösa åtföretaget.Men det största problemet är inte förlusten utan attdet säkert varit möjligt för SCB:s ledning att döljaden eller göra den ännu större genom andrakalkylmetoder. Bristerna i kalkylmetoderna gälleren rad myndigheter, men SCB kan användas somexempel. RRV skriver: ''Merparten av de kalkylersom RRV tagit del av har varit övergripande ochsummariska. I några fall har ingen kalkyl erhållits.Sammantaget tyder detta på brister ikalkyleringsfasen och dess dokumentation. ''Om , statens metereologiska ochhydrologiska institut och dess fördelning mellananslags- och uppdragsfinansierad verksamhetskriver revisorerna: ''Något underlag i form avfaktiska lönekostnader inom respektiveverksamhet /90 har ej presenterats''.Den pågående förnyelsen av den offentliga sektornger i sig upphov till vissa problem, anser RRV.Resultat- eller bonusinslag i lönen är ett exempel.På ett av regementena i får de anställda väljapresenter om vissa rationaliseringsvinster uppstår.RRV menar att det dels är oklart hur den uppgivnarationaliseringsvinsten har räknats fram, dels attpresenterna måste anses som skattepliktiglöneförmån. Vid förfrågan uppgav myndigheten attpresenterna (ståltermosar, armbandsur, stövlarm.m.) hade ''lånats ut'' till personalen. Revisorernatillfrågade även personalen: ''Alla de ur personalensom tillfrågades under revisionen uppfattade att deerhållit materielen som gåva''. Det andraregementet har ett liknande system, men där fårpersonalen välja mellan rakapparat, resväska ochidrottsutrustning. Värdet av gåvorna har intefunnits på kontrolluppgifter till personalen. Tvåtillfrågade lokala skattemyndigheter har bedömtgåvorna som skattepliktiga. fårockså kritik för sitt bonuslönesystem.b) Oskicklighet och slarv i medelsförvaltningensom förorsakar statsverket extra kostnaderStatens energiverk får allvarlig kritik. RRV skriveratt ''internkontrollen på ekonomibyrån helt tycksha upphört under budgetåret.'' RRVstickprovsgranskade 20 inkomstverifikationer.Resultatet: ''I två fall hade momsredovisningen (ca200 tkr) glömts bort. Allvarligt är attpostgiroinbetalningar på ibland miljonbelopp blirliggande på upp till en månad innan degottskrivs postgiro. En av verketutställd faktura på betalades efter enpåminnelse . Dessa två exempelhar gett staten ränteförluster på ca ! ''RRV kritiserar flera myndigheter för s.k.enmansgranskning, dvs att tjänstemän har rätt attensamma besluta om och betala ut stora belopp.Det ökar riskerna för både brott och misstag. Enanställd vid en länsbostadsnämnd betalde ut etträntebidrag som var högt. Närrevisionen upptäckte misstaget ansågs det attmottagaren varit i god tro och att beloppet därförinte kunde återkrävas. Vid den granskning av sexlänsbostadsnämnder där detta fall upptäcktespåträffades också flera andra allvarliga misstag.c) Medvetna eller omedvetna brister iredovisningen som gör det svårt för statsmakternaatt få en korrekt bild av en viss verksamhetsekonomiska läge.Även här kan exemplet hämtas från . Revisorerna skriver: ''Ekonomiskaverksamhetsredovisningen visade kostnader på 890milj kr istället för . Av 27 bokslutsbilagorinnehöll 15 bilagor felaktiga sifferuppgifter. Defelaktiga beloppen varierade från 400--500 miljonerkronor ner till ören.'' Och vidare: ''2. 'Beredskapslager' visar för lågt belopp.Not 9 har kompletterats. Som resultat avovanstående visar balansposten 'Statskapital'följaktligen motsvarande belopp för lågt. ''I förra årets granskning av skrevrevisorerna: ''Energibidragsanslaget B 17 har ianslagsredovisningen /89 redovisats mednärmare för mycket''.Boverket får ren revisionsberättelse för förstagången . Men det har kunnat ske genom attrevisorerna accepterat att en rad frågetecken fråntidigare år, motsvarande belopp istorleksordningen , aldrigkommer att kunna rätas ut. Exempletunderstrycker vilka väldiga belopp RRV:sanmärkningar berör.Revisorerna skriver om : ''Pågåendeinvesteringar uppgående till miljonbelopp ibalansräkningar har inte specificerats eller utrettsav institutet. RRV har därför inte kunnat verifieraatt redovisat resultat och ställning per ärrättvisande. ''har på RRVs uppdragreviderats av /Bohlins.Revisorerna skriver: ''Resultatet i övrigt harpåverkats av olika bokföringsåtgärder. En del avdem är i strid med god redovisningssed medanandra kan ifrågasättas. ''ÖB och försvarsgrenscheferna får kritik för attekonomisystemet saknar funktioner för''koncernelimineringar''. Samma belopp kan därförförekomma två gånger i redovisningen. RRVkonstaterar: ''Därmed försvåras möjligheterna attpå koncernnivå analysera resursutnyttjandet rensatfrån interna transaktioner. ''är ett sorgebarn blandmyndigheterna när det gäller den ekonomiskaredovisningen. Påpekanden som gjordes i orenarevisionsberättelser harinte åtgärdats. I sin sammanfattning skriver RRV:''Följande påpekanden i årets rapport bedömerRRV som mer väsentliga: -- betydande brister ibalansräkningen, -- betydande brister inomekonomiadministrationen...''d) Misstanke om brott eller oetiskt uppträdande.Först bör sägas att antalet fall där misstanke ombrott, t.ex. bedrägeri, uppkommit är relativt litet.Jag har inte tillgång till någon siffra, men för de tvåsenaste åren torde den snarare ligga under än övertio. Ett fall som är aktuellt just nu ligger utanförsjälva statsförvaltningen och gäller enhjälporganisation, som fått stora bidrag från har delgivit föreståndarenmisstanke om grovt bedrägeri.Andra brottsmisstankar har gällt handläggare påförsäkringskassor och länsarbetsnämnder, somgjort utbetalningar till sig själva eller bulvaner.Tjänstemän som haft ansvaret för försäljningar harmisstänkts sälja till underpris till anhöriga ellervänner. I vissa fall har också stölder förekommit.Andra uppmärksammade fall har gälltförsäljningen av ett resebyråföretag förpermissionsresor från försvarsstaben, och ett antalstarkt ifrågasatta handlingar från de tidigaregeneraldirektörerna i FFV och Posten. I de bådasistnämnda fallen har personerna lämnat sinabefattningar.Det finns här anledning att påminna om tvåbegrepp som spelar en central roll i modernrevision: ''väsentlighet'' och ''risk''. Granskningenska koncentreras på sådant som är väsentligt och påområden där risken för bedrägerier eller vanskötselär särskilt stor.Mot den bakgrunden är det bekymmersamt attRiksförsäkringsverket och samtligaförsäkringskassor år finns med bland demyndigheter som får kritik. RRV kritiserade för ettår sedan -- då -- bristen på''verifieringskedja'', alltså möjligheten att genom''dokument, hänvisningar och identifieringsteckenfölja en transaktion via grundbokföring tillhuvudbok och årsbokslut eller omvänt''.I år är det igen, för fjärde gången. RRVskriver: ''Således har, enligt vår uppfattning, ännuej skapats möjligheter att, i tillräcklig omfattning,verifiera redovisningen avseende de centrala ADB-baserade systemen för främst pensioner och bidrageller att stämma av genom dessa system generadeutbetalningar mot redovisningen. ''Det handlar alltså om enorma belopp, som intetillfredsställande kan granskas. Det är härbegreppet ''risk'' kommer in. Närmångmiljardbelopp hanteras utan tillfredsställandekontrollmöjligheter ökar naturligtvis risken förbrott.RRV skrev i förra årets berättelse omriksförsäkringsverket och försäkringskassorna:''Den monetära omslutningen, som nämndabokslut representerar, utgör en mycket väsentligdel av samhällsekonomin''. I slutet av skrivelsenfördes ett resonemang under rubriken ''Styrelsensansvar''. Där konstaterades: ''Styrelseledamöter iaktiebolag har ett reellt juridiskt ansvar. Detformella ansvaret för en ledamot i den statligastyrelsen eller kassastyrelsen kan inte definieraslika entydigt''. Uppenbarligen hade revisorernatröttnat på att deras synpunkter inte ledde tillkonkreta åtgärder. Men ingenting tycks heller hahänt /90.Som tidigare nämnts har RRV också i flerasammanhang kritiserat s.k. enmansgranskning vidbeslut i bidragsärenden, särskilt om samma personär inblandad i själva utbetalningen. Bl.a.länsbostadsnämnder och länsstyrelser har drabbatsav denna kritik.2. Hur allvarliga är bristerna?En avgörande fråga är naturligtvis hur allvarliga debrister RRV påtalar ska bedömas vara.Civilministern tonade ner problemen i ett frågesvari i maj 1989.Vissa anmärkningar förefaller ocksåbagatellartade, som när får orenrevisionsberättelse för att verket skickat vissredovisning till departementet istället för till RRV.I det och några andra liknande fall uppkommerfrågan varför inte problemen åtgärdades underhand. En del av de myndigheter som fåranmärkningar är små och bristerna verkar varamåttliga -- som när låter sina anställda bo förbilligt i förvaltningens egna fastigheter.Personer som kan jämföra med ekonomi- ochbokföringsrutiner i privata företag är emellertidförvånade och bestörta över den oreda som råder ide statliga ekonomisystemen. En privat revisor hari en tidningsintervju påpekat attrevisionsberättelser av det slag som RRV:srevisorer sett sig nödsakade att skriva, i ett privatföretag i många fall skulle ha framtvingat styrelsensavgång.För en lekman är det svårt att dra någon annanslutsats av de mycket starka formuleringar somRRV i vissa fall använt, att sakernas tillstånd ärmycket bekymmersamt.3. Vad beror problemen på?Hur har staten då hamnat i den här situationen? Envanlig, och säkert riktig, förklaring är att staten fåttallt svårare att rekrytera och behålla kompetentaekonomer och redovisningsexperter. Flera av demsom funnits har gått över till den privata sektorn.Det finns exempel på statliga verk där nästansamtliga utbildade ekonomer har slutat inomloppet av några få månader.En annan förklaring är att regelsystemen bliralltmer komplicerade och att det därför blir imotsvarande grad svårare att redovisa att medlenanvänds korrekt.Men det finns också en allvarligare misstanke, dåoch då framförd av folk som följt utvecklingen. Detär att respekten för uppgiften att handha offentligamedel har avtagit.Den ovan gjorda genomgången aktualiserar fråganom vilket ansvar som egentligen kan utkrävas avledningen för ett statligt verk. Hur ofta har det häntatt en generaldirektör fått avgå på grund av bristeni den ekonomiska hanteringen? Drabbas ett verksom överskrider sina anslag av några sanktioner?4. Regeringen har det yttersta ansvaretYtterst har regeringen ansvaret för bristerna i denstatliga medelshanteringen. Civilministernsagerande har präglats av nonchalans.Huvudsynpunkten i ett frågesvar den 26 maj 1989föreföll vara att antalet orena revisionsrapporter,då ett 15-tal, inte var anmärkningsvärt högt.Statsrådet tyckte först inte att det var värt att takammarens tid i anspråk för en diskussion omproblemet, men i en replik omtalade han att enutredning dagen innan tillsatts omredovisningsrevisionen -- som om det varrevisionens fel att det är brister i bokföringen.Den nämnda utredningen har slutförts och lagtfram ett antal goda förslag. Det är t.ex. principielltriktigt att det är regeringen som är mottagare avrevisionsberättelserna.Men tyvärr behandlade utredningen av naturligaskäl inte huvudproblemen, för de ligger inte pårevisionssidan. Och risken är att departementeninte kommer att reagera hårdare bara för attadressraden på revisionsberättelsen ändras.Departementen har givitvis redan tidigare fått allarevisionsberättelser för kännedom, och det haruppenbarligen inte föranlett några särskiltkraftfulla åtgärder.Nu krävs en krisplan för att få ordning och reda istatens bokföring. Kvalificerad personal måsterekryteras. Om det i vissa fall visar sig omöjligt fårbefintlig personal genomgå kompletterandesnabbutbildning. Det måste också övervägas om --och i så fall i vilken form -- sanktioner ska drabbamyndigheter som inte efterkommer RRV:spåpekanden.Ett kraftfullt agerande från civilministerns sida ärnu nödvändigt.Jag vill med hänvisning till vad som anförts riktaföljande fråga till civilministern:Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta medanledning av det växande antalet s.k. orenarevisionsrapporter i statsförvaltningen?1990/91:127 av () tillstatsministern om regeringen och storindustrin:I tidningen nr 1990 förekom en kortartikel som jag inledningsvis anför helt oavkortad:''Av /ParisStorachefen om kärnkraften:''REGERINGEN GISSLAN -- INGENAVVECKLING''Den är vår gisslan. Därförkommer kärnkraften inte att avvecklas. Det sägerStorachefen i en frispråkig intervju ien fransk affärstidning.Stora, största pappers- och massakoncernska minska sina investeringar i . Men detberor inte på någon oro för energibrist.-- Kärnkraften i kommer inte att avvecklasförsäkrar Storas chef i en intervju iden franska affärstidningen del'Expansion .-- Att avveckla kärnkraften skulle skada vårindustrigren och den är alltför viktig för föratt detta skulle få ske, fortsätter ochpekar på att branschen har en nettoexport värd 50miljarder kronor .-- välstånd beror i första hand på oss. Justdärför kommer kärnkraften inte att avvecklas,skatterna och arbetsgivaravgifterna kommer attsänkas och vi kommer att bli medlemmar i regeringen är er gisslan? frågar den franskatidningen.-- Ja, just det, svarar .