prot · GE09118 · 1991-05-24 00:00:00 — De kommer att förlora ,försökte han skrämmas med att säga. Jag måstesäga att sänker debatten till enpinsamt låg nivå. Vi befinner oss inte påarbetarkommunens valmöte, utan i riksdagen.Låt mig ställa en motfråga: Kan hittaen enda pensionär som har fått sin pension vare sighöjd eller sänkt till följd av att avkastningen ,dvs. räntan, har stigit eller sjunkit? Det finns ingensådan pensionär. Lika falsk är vad gäller avkastningen på aktier.Sanningen, fru talman, är att detta är ett förslagsom kommer från LO och som innebärsocialisering. känner sig tvungen attföra fram förslaget. Det är en djup och avgörandeskiljelinje i svensk politik, om man är försocialisering, som är, och om man äremot socialisering, som liberalerna är.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Jag beklagar om jag har ställt frågortill några personer som inte har möjlighet att häroch besvara dem. Jag kan dock försäkra er attni kommer att få höra frågorna fler gånger och fåtillfälle att besvara dem i andra sammanhang.Frågorna kommer alltså att upprepas.Anne säger att det här är en statlig fond sominnebär socialisering om AP-fonden köper aktier.Jag kan inte hålla med om det. Jag anser att det ärpensionärernas pengar och att de enbart skallanvändas till utbetalning av pensioner. Det ligger ivårt förslag att det övergripande målet förfondförvaltningen är att avkastningen blir så högsom möjligt. Fonderna skall inte ha några uppgifteri näringspolitiken, i bostadspolitiken, iregionalpolitiken eller på något annat område.Dessa viktiga områden skall vi som vanligt sköta viastatsbudgeten och genom de beslut som fattas idenna kammare. Det är inte pensionärernas pengarsom skall användas för att uppnå olika ting på dessaområden.Om moderater och folkpartister vill föra en godbostadspolitik kan de till att börja med på nytt seöver de förslag som de har lagt fram om att skäraned på subventioner och därmed höjaboendekostnaderna. Det är ett naturligare sätt attåstadkomma en god bostadspolitik än att blanda inATP-pengarna i sammanhanget.Av har vi fått klart för oss -- och jagantar att det är den moderata uppfattningen -- attATP-systemet är för generöst uppbyggt. Detinnebär alltså att den nödvändiga korrigering somskall ske framöver kommer att drabbapensionerna. Jag kan möjligen tolka DanielTarschys inlägg så att det skall ske på avgiftssidan.Han uppgav nämligen att det är med avgifter somde löpande pensionsutbetalningarna skall täckas.Så kan man också göra, men det kräver att viårligen tar ut en eller två tusenlappar extra av varjelöntagare för att ersätta den uteblivna förbättringenav avkastningen. Visst kan det ibland varanödvändigt och bra att göra sådana insatser, men idetta fall tycker jag att det är totalt onödigt,eftersom vi kan uppnå samma effekt på annat sätt,nämligen genom att ge ATP-pengarna sammamöjlighet att förränta sig som alla andra placerareredan har givits.Det handlar om en effektivare kapitalmarknad. Jagär övertygad om att en sådan -- AP-fonden utgörungefär av den svenska kapitalmarknaden --bidrar till en bättre fungerande ekonomi ochdärmed en högre tillväxt. Det föreliggandeförslaget, om det genomförs, kommer att förstärkadet framtida pensionssystemet.Låt mig upprepa min fråga, en fråga som vifår anledning att återkomma till i andrasammanhang: Är ni beredda att ställa upp på attAP-fondens pengar uteslutande används för atttrygga ATP nu och ?Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1990/91:203 omdifferentierad mervärdeskattAnf. 17 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till ett sänkt skattetryck ochförbättrat fördelningspolitiskt utfall förskattomläggningen genom att differentieramervärdeskatten och därmed sänka skatten på mat,boende och persontransporter.Skattereformen är en av de mest omfattandereformer som någonsin har genomförts i Sverige.Skatten på arbete och sparande har sänkts och istället har skatten på konsumtion, energi ochmiljöskadliga ämnen skärpts.En rad olika studier -- bl.a. av LOs ekonomer,och oberoende forskare --visar tvärtemot vad hävdar attskattereformen har en god fördelningsprofil och attde flesta grupper får ett positivt utbyte av reformen.Det visar sig också i ett alltmer växande stöd förskattereformen hos allmänheten.Skattereformen medför att hushållens disponiblainkomst förbättras med i genomsnitt . Denunderlättar för parterna på arbetsmarknaden attträffa stabiliseringsavtal med låga nominellalönelyft och förbättrar därmed möjligheterna attvaraktigt bryta inflationen. Skattereformen bidrarockså till en bättre tillväxt som alla grupper fårutbyte av i längden.Skattereformen innebar inte bara sänktamarginalskatter. För socialdemokraterna var det ennödvändig förutsättning att inte minst genomfinansieringen av skattereformen ge den en riktigfördelningsprofil.När finansieringen utformades lades stor vikt vidåtgärder som främst berörde höginkomsttagarna.Framför allt gäller det den skärptakapitalbeskattningen. varkapitalinkomster mycket lindrigare beskattade änarbetsinkomster. har skatten på arbete sänktsoch skatten på kapital höjts. Skärpningen avkapitalbeskattningen uppgår till omkring 40miljarder kronor. Det gäller bl.a. skärpt skatt påaktievinster, höjd skatt på andra slag av reavinsteroch skärpt skatt på privata pensionsförsäkringar.Till detta kommer den fulla beskattningen av olikatidigare bara delvis beskattade eller heltobeskattade löneförmåner liksom en radavdragsbegränsningar. Skattelättnaderna förränteutgifter reduceras genom reformen till 30 %.Detta är viktigt ur fördelningspolitisk synvinkel, dådet är höginkomsttagarna som i särskilt storutsträckning undvikit skatt genom storaränteavdrag.Görel Thurdin hävdar att ensamstående med barn,studerande och pensionärer förlorar påskattereformen. Det är fel. Ensamstående medbarn får tvärtom genom skattesänkningar samtkraftigt förbättrade barn- och bostadsbidrag enstörre ökning av köpkraften än någon annan grupp.De studerande har blivit kompenserade för defördyringar som beror på skattereformen. År 1991höjs studiemedlen för heltidsstuderande från 170till av basbeloppet. Förbättringar avbostadsbidragen för ungdomar samt en höjning avdet s.k. fribeloppet från . harytterligare bidragit till en förbättring av destuderandes ekonomi. Eftersom skattereformengynnar arbete får studenterna betydande fördelardå de söker sig ut i arbetslivet. I det nyaskattesystemet lönar sig investeringar i utbildningbetydligt bättre än tidigare.Även pensionärerna får en förbättrad ekonomi tillföljd av skattereformen. Totalt sett beräknaspensionärerna som kollektiv tjäna ca 4 miljarderkronor på skattereformen. Det motsvarar igenomsnitt . De pensionärersom bara har folkpension har såväl 1990 som 1991fått höjda pensionstillskott, som destatliga minimigränserna för bostadstillägg harhöjts.Det är viktigt att en så genomgripande reform somskattereformen utvärderas noggrant redan frånförsta början. Därför tillsatte regeringen i juni 1990en särskild kommitté med uppdrag att i en rad olikaavseenden analysera effekterna av skattereformen.Uppdraget skall redovisas löpande genomdelrapporter. En slutrapport skall redovisas i maj1995.Om det visar sig att det finns brister iskattereformen är regeringen villig till omprövning.I några fall har justeringar redan gjorts.Exempelvis befinner sig en liten grupp pensionärermed låga inkomster i en utsatt situation. Det ärdock inte till följd av skattereformen utan berorbl.a. på hyreshöjningar som går vida utöver vadsom motiveras av finansieringen avskattereformen. Dessa pensionärer får nu ettsärskilt stöd i form av ett extra kommunaltbostadstillägg, som betalas ut retroaktivt fr.o.m.den 1 januari 1991.En annan grupp pensionärer, som i det gamlaskattesystemet hade skattefrihet, fick i det nyabörja att betala skatt. Det gällde en delförtidspensionärer med halv eller två tredjedelsförtidspension, änkor med recuderad änkepensionoch personer med förtida uttag av pension. För attundanröja detta problem har regeringen lagt framförslag som ger denna grupp betydandeförbättringar.När det gäller skattereformens miljöpolitiska profilvill jag peka på att regeringens förslag bl.a. innebaren kraftigt höjd beskattning av energi.Punktskatterna ersattes delvis av koldioxidskattoch svavelskatt. Vidare infördes enmiljödifferentiering av skatten på oljor i syfte attstimulera användningen från miljösynpunkt bättredieselkvaliteter.Den höjda energibeskattningen ökar intresset förolika typer av energisparande. Koldioxidskattenger incitament att gå över till energislag med lågautsläpp av koldioxid. Svavelskatten medförövergång från högsvavliga till lågsvavliga kvaliteterav olja och andra energislag och befrämjarreningsåtgärder.I fråga om byggmomsen är det inte så att den höjdamomsen på byggande och investeringsbidraget tarut varandra. Investeringsbidraget avser endastpermanentbostäder som byggs med statligabostadslån. Även andra begränsningar finns. Förövriga fastigheter skulle en reducering avmervärdeskatten innebära ett betydandeinkomstbortfall.Görel Thurdin synes ha föreställningen att EGredan har fastställt regler för hur mervärdeskattenskall vara utformad. Så är icke fallet. Man har inomEG ännu inte utformat något gemensamtregelsystem för den indirekta beskattningen. Änmindre är , så länge vi ännu icke ärmedlemmar av EG, bundet av några EG-regler påskatteområdet. Beslut om hur mervärdeskattenskall vara utformad, och däribland huruvida denskall vara differentierad, måste vi fatta själva.Riksdagen har tidigare beslutat attmervärdeskatten skall sänkas vid nästa årsskifte.Regeringen har övervägt hur ensådan sänkning på bästa sätt bör ske.Regeringen presenterade ettåtgärdspaket för att stabilisera priser och köpkraft.Åtgärderna syftar till att pressa tillbakakostnadsökningarna och dämpa inflationen.Bland de förslag som presenterades ingår en störresänkning av mervärdeskatten på livsmedel ochserveringstjänster, i stället för en mindre sänkningpå alla varor och tjänster. Mervärdeskatten pålivsmedel (exkl. alkohol och tobak) samtserveringstjänster föreslås sänkas från till18 %. Det möjliggör en större prissänkning på ettviktigt område och det gynnar låg- ochmedelinkomsttagare, pensionärer ochbarnfamiljer.En differentierad mervärdeskatt kräver att detområde som skall omfattas av annan skattesats änden generella kan definieras på ett enkelt ochentydigt sätt. Även om man når långt i dettaavseende torde det uppstå vissaavgränsningsproblem. Komplexiteten iskattesystemet ökar och det blir ett visst merarbeteför skattemyndigheterna och de skattskyldiga.Bl.a. måste kontrollresurser tas i anspråk för att setill att skatt redovisas enligt rätt skattesats.Det är därför angeläget att så långt möjligt försökabibehålla ett enhetligt och generellt skattesystemoch se till att de undantag från enhetligheten somgörs är så få och så entydigt definierade sommöjligt.Det är också väsentligt att inte företa ofinansieradeskattesänkningar som försvagar statsfinanserna.Ett genomförande av förslag skulleleda till en kraftig försvagning av statsfinansernaoch därmed äventyra balansen i den svenskaekonomin. Detta skulle i sin tur leda till stiganderäntor, högre inflation och en försämradbytesbalans. Ytterst skulle därmed också välfärdenoch sysselsättningen hotas.Anf. 18 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Den nu genomförda skatteomläggningen medsänkta marginalskatter var enligt min ochcenterpartiets uppfattning nödvändig. Centernställde emellertid redan under utredningstidenkravet att låginkomsttagare inte skulle betalahöginkomsttagarnas skattesänkningar. Även förfackföreningsrörelsen var detta ett viktigt kriteriumför skatteomläggningen.En total utvärdering är ännu inte möjlig att göra.En särskild kommitté är tillsatt för att analyseraeffekterna av skatteomläggningen. Mot denbakgrunden är det inte trovärdigt att som statsrådetredovisa preciserade uppgifter omfördelningsutfallet. Själv har jag i mininterpellation framhållit att flertalet utredningartyder på att omläggningen fått ett snedvridetfördelningspolitiskt utfall till nackdel för dem medlägre inkomster. Verkligheten har sedermeradessutom visat att så är fallet.Framför allt ensamstående med barn, studerandesamt pensionärer utan eller med låg ATP ärgrupper som av de fördelningspolitiskautredningarna utpekas som ''förlorare''. LOsutredning, som statsrådet åberopar, visar tvärtomatt personer med bruttoinkomster under 100 000 kr.får en köpkraftsförstärkning. I inkomstskiktet upptill . ligger drygt 1,2 miljoner personereller av alla inkomsttagare.Regeringen har dessutom, som ocksåmedgav, redan tvingats korrigeraskatteomläggningen på flera punkter på grund avdess fördelningspolitiska utfall. Det gäller bl.a.höjda kommunala bostadstillägg, sedan tusentalspensionärer tvingats söka socialbidrag.Bidragsberoendet har över lag ökat kraftigt efterskatteomläggningen. Regeringsföreträdare har vidflera tillfällen skyllt det fördelningspolitiskautfallet, till följd av bl.a. hyreshöjningarna, påandra faktorer än skatteomläggningen. Jag måstesäga att jag finner detta svagt. Ni borde erkänna debeslut ni fattat och stå för dem. Fakta talar för sigsjälva. SPK har t.ex. visat att hyrorna steg med23,. Två tredjedelar av dennahöjning härrör enligt SPK frånskatteomläggningens effekter.Stockholms stad har i sin sociala korttidsstatistikvisat att ökade även antaletbidragshushåll med otillräcklig inkomst avheltidsarbete. Jämfört med december har demer än fördubblats i antal. Detta kan naturligtvisinte hänföras till ökad arbetslöshet, utan ökningeninföll som hyrorna höjdes med igenomsnitt i Stockholm.Ett par goda vänner berättade för mig att derasgamla mor utan ATP fått hyran höjd med 500kr./mån och bostadsbidraget minskat med 100 kr.Skattereformen är på sina håll obönhörlig.Jag välkomnar dock statsrådets besked attregeringen är villig till omprövning om det visar sigatt det finns brister i skatteomläggningen. Jagtolkar statsrådet så att han avser ytterligareomprövning.En sådan omprövning fick vi bevittna dåregeringen omprövade sitt motstånd mot sänktmatmoms. Vi välkomnar också detta, även omförslaget borde lagts fram tidigare och sänkningenenligt vår uppfattning borde varit större.Differentierad moms med sänkt skatt på mat är ettbra fördelningspolitiskt komplement tillskatteomläggningen. I och med att förslaget ladesfram så sent på riksdagsåret och någon propositioninte, enligt besked från statsministern i går, skallläggas fram före valet, framstår förslaget i hög gradsom taktik och valfläsk. Biträdande finansministernsjälv har ju tidigare inte varit någon vän av sänktmatmoms. Det uppstår mot denna bakgrund tvivelom ni socialdemokrater verkligen menar allvar medförslaget.I allt väsentligt delar jag den syn på ett enhetligt ochgenerellt skattesystem som statsrådetförespråkade. Det är emellertid på områden somberör nödvändig konsumtion -- mat, boende ochpersontransporter -- där det enligt vår uppfattningär skäligt att ha en lägre skattesats. Det betydermest för låginkomsttagare eftersom de lägger enstörre andel av sin disponibla inkomst på sådankonsumtion. Att avskaffa momsen påkollektivtrafik är också en angelägenhet urmiljösynpunkt.Sänkt moms på nödvändig konsumtion ger dock ettbättre utfall för barnfamiljerna än en generellsänkning av momsen. Det har beräkningar visat.Dessutom minskar bidragsberoendet ochrundgången av skattemedel. Det ger utrymme försänkt skattetryck, som så varmt talatför.Med sänkt moms på nödvändig konsumtion nårman också ut till alla låginkomsttagare.Träffsäkerheten därvidlag är bättre medskattesänkning än med bidrag.Jag är väl medveten om att EG ännu inte bestämthur man skall ha det med harmoniseringen avmomsen. Oavsett medlemskap eller inte kommerdock att bli tvunget att av marknadsskälanpassa mervärdeskatten i EGs riktning. EGsförslag innebär differentierad moms med sänktskatt på nödvändig konsumtion. Däremot har ingaförslag framlagts om sänkt generell moms.Centern har noggrant bearbetat matmomsfrågan.Vi har lagt fram ett komplett förlag, inkluderandelagförslag. förslag är så utformat atteventuella gränsdragningsproblem minimeras.Centerns samtliga förslag är också, tvärtemot vadÅsbrink påstod, fullt finansierade. Om regeringenstuderar detta förslag kommer det att gå fortaremed skrivande av lagrådsremiss och proposition.Det enklaste vore om ni i finansutskottet redan nuställde er bakom vårt förslag. Då gynnas inte hellergodis och , som någon skrev.Anf. 19 ():Herr talman! Jag håller med på enpunkt, nämligen att det är nödvändigt att sänkaskattetrycket. Det är konstigt att intesade ett enda ord om detta i sitt långainterpellationssvar. Enligt min uppfattning är deten alldeles nödvändig följd av den viktigaskattereformen att man målmedvetet tar sig anarbetet med att sänka skatterna i . Jagförstår dock att inte tycker att det ärså viktigt.Med utgångspunkt i att det är huvuduppgiften attsänka skatterna totalt sett är det konstigt att GörelThurdins enda konkreta förslag är att omfördelaskatterna. Hon vill ha mindre skatt på mat ochdiverse andra ting och mer skatt på en mängd andrasaker. Till förespråkarna för denna omfördelninghar nu också sällat sig. Själv tyckerjag det är oerhört mycket bättre att få sänkt skattpå alla varor och tjänster -- mat, boende, resor,kläder och en mängd andra ting som vi behöver.Erik svar innehåller en långutläggning om skattereformensfördelningspolitiska effekter. Jag håller medhonom om att dessa är bra. Skattereformen ärutformad med stor hänsyn tagen just till defördelningspolitiska effekterna. Men, fru talman,sedan kommer det märkliga. påstår islutet av sitt svar att en sänkning av momsen pålivsmedel och serveringstjänster i kombination meden höjning av momsen på allting annat ''gynnar låg-och medelinkomsttagare, pensionärer ochbarnfamiljer''. har variten intensiv och -- får jag säga -- duktig agitator förprecis motsatt uppfattning, nämligen samma momspå allting. Jag skall be att få referera några av hansuttalanden.I skattepropositionen stårdet så här: ''KIS (utredningen om moms m.m.) harlåtit utföra en undersökning av defördelningspolitiska effekterna av en lägremervärdeskatt på livsmedel. Resultatet av dennaundersökning ger vid handen att en differentieringav mervärdeskatten inte är ett effektivtfördelningspolitiskt instrument. Jag delar dennauppfattning. ''När skattepropositionen debatterades i ijuni 1990 sade till :''Erkänn vad som är bevisat bortom varje skymtav tvivel, att höjda barnbidrag är en mycket bättrefördelningspolitik än subventionerat ätande. Detfinns bara en grupp som skulle tjäna på lägrematmoms, och det är landets matproducenter. Omdet är dessa som ni vill gynna -- och den tanken ärväl inte alldeles främmande -- säg då det öppet.Låtsas inte som om det är barnfamiljerna ellerlåginkomsttagarna som ni hjälper. ''Till , som också deltog i debatten isamma fråga, sade så här: ''Jag måstesäga att jag har svårt att förstå det envetnahävdandet att matmomsen skall sänkas. Defördelningspolitiska studier som har gjorts, och detär flera, visar alldeles tydligt att det inte finns någrapositiva fördelningseffekter. Förslaget gynnar intebarnfamiljer, och det gynnar inte låginkomsttagare.Den enda kvarvarande rimliga förklaringen ärnågot slags allmän populism.'' -- Det är ett citat avvad statsrådet sade i juni 1990.Jag har mot den bakgrunden en enda fråga tillstatsrådet : Var är de nya studier, de nyafakta, det nya material, som motiverar regeringensoch helomvändning? Vilka nya skälvill åberopa för att ändra engrundläggande princip i skattereformen?Kan det vara så att anser att svenskafolket äter för litet, att man måste sänka skatten påmat så att det lönar sig att äta mer och höja skattenpå leksaker och böcker därför att svenska barnleker för mycket och läser för mycket?Kan det vara så att anser att svenskafolket äter för litet bakelser och borstar tändernaför mycket? Det skulle kunna vara ett skäl att sänkaskatten på bakelser och höja skatten på tandkräm,vilket är vad han nu föreslår.Anser att skattereglerna här i landetär för enkla, så att vi måste göra dem merkomplicerade och lätta att fuska med, attbyråkratin är för liten och att det skall löna sigbättre att fuska?Anser att det av fördelningspolitiskaskäl är önskvärt att särskilt stödjahöginkomsttagarnas inköp av oxfilé och rysk kaviarpå bekostnad av låginkomsttagarnas köp avhushållspapper, tvättmedel och tvål?Anser att matproducenterna blivit såmissgynnade att det är önskvärt med ett särskiltstöd till dem, på bekostnad av t.ex. teko-företagenoch deras försäljning av kläder?Jag skulle vilja ha ett svar från påfrågan: Vilka skäl motiverar denna helomvändningoch dessa avsteg från en av skattereformensviktigaste principer?Anf. 20 ():Fru talman! gav såmånga bra frågor att jag skulle kunna hålla tyst,men eftersom jag har haft anledning att begrundade här frågorna litet grand från barnfamiljernassynpunkt och mot bakgrund av de frågor som vi haratt handlägga i socialutskottet vill jag ändå fortsättaden här utfrågningen något.Det finns sedan gammalt klaraundersökningsresultat om vad man bör göra för attbistå barnfamiljerna. Man har noga jämfört sänktmoms på maten med höjda barnbidrag och funnitatt det är en mycket mer effektiv metod att höjabarnbidragen, om man vill hjälpa barnfamiljena.Det är alltså inte barnfamiljerna som regeringen ärute efter att hjälpa.Jag ställer mig då frågan: Vem, mer exakt, är det dåsom regeringen vill hjälpa med det här förslaget?Är det livsmedelsproducenterna? Det är denmisstanke som man får av det som upp. Är det mellanleden inom handeln? Ärdet de som är speciellt illa ute och som behöverdetta stöd från regeringens sida? Vem, mer exakt,är det som skall hjälpas genom det här förslaget?Det innebär, som sade, att vi sänkermomsen på hummer, rysk kaviar och oxfilé. Detinnebär att vi höjer momsen på barnkläder, blöjor,resor och alla möjliga saker som människorefterfrågar.Det har gjorts många undersökningar -- avsparbankernas konsulenter och andra -- där manförsökt ta reda på hur det här slår för enskildahushåll. Såvitt jag har kunnat förstå av deundersökningarna innebär den här förändringeninte någon nettovinst för några hushåll. Jag skullegärna vilja fråga: Vilka hushåll är det som kommeratt göra stora vinster genom det förslag somregeringen vill framlägga?Vi hör från regeringens sida att en differentieringav momsen i själva verket inte är någonting nytt; vihar redan differentierad moms. Då frågar sig vänav ordning: Om regeringen vill genomföra den härförändringen, varför framläggs då inte förslagetnu? Då säger man att det är så nytt att det förstmåste gå till lagrådet. Hur kommer det sig att denomgången behövs, när vi redan har differentieradmoms?Det är klart att vi inte längtar efter ett förslag avden här typen från regeringens sida. Vad vi däremotlängtar efter är att få en förklaring till hur detkommer sig att socialdemokraterna även på dennapunkt har övergivit gamla ståndpunkter.Det är uppenbarligen så att väljarna vill hanågonting nytt -- det framgår av allaopinionsmätningar. Socialdemokraternas svar pådet behovet tycks vara att man förnyar sitt förrådav ståndpunkter på alla områden. Jag kan på rakarm inte komma ihåg något område därsocialdemokraterna har kvar sina ståndpunkterfrån förra valet. Det skulle möjligen vara när detgäller föräldraförsäkringen, som återigen skallförlängas som man lovade sist, när det gällerbarnomsorgen, som skall byggas ut som man lovadesist, och när det gäller semestern som, antar jag,återigen skall förlängas. Men på alla andraområden har socialdemokraterna såvitt jag kanförstå förnyat sitt förråd av ståndpunkter. ErikÅsbrink har gjort det särskilt grundligt. Så sent somi våras argumenterade han kraftigt emot det somhan nu föreslår.Anf. 21 ():Fru talman! Den här debatten är väldigt viktig.Anne citerade en del av den debatt som jagoch statsrådet förde .