prot · GE09114 · 1991-05-17 00:00:00 — Regeringen aviserade iproposition 1989/90:155 -- förnyelse inom polisen --att en särskild utredare skulle tillkallas för att seöver ett antal frågor på trafikövervakningsområdet.Jag vill därför fråga statsrådet:När avser regeringen att lägga fram förslag sominnebär att den kommunala trafikövervakningenkan förbättras?1990/91:627 av () tillutbildningsministern om svårigheterna förutländska akademiker att få arbete i Sverige:Invandrare med utländska akademiska examinahar svårt att få arbete som överensstämmer medderas utbildningar. Svårigheterna orsakas bl.a. hurmyndigheter värderar utländska examina. Enspråklärare med lång akademisk utbildninguppmanas t.ex. att genomgå svensk lärarutbildningför att få arbete, vilket i praktiken innebär att denutländska lärarutbildningen inte har något värde iSverige.Mot denna bakgrund skulle jag vilja frågautbildningsministern:Vad avser utbildningsministern att göra för att denresurs som utländska akademiker i utgörtas till vara?1990/91:628 av () tillutrikesministern om ockupation avÖsttimor:Indonesiens ockupation av har fördömtsav FN men pågår trots detta fortfarande.Övergrepp mot civilbefolkningen sker dagligen.EG har kraftfullt agerat i denna fråga.Mot denna bakgrund skulle jag vilja frågautrikesministern:Vad avser att göra för att bidra till attövergreppen mot civilbefolkningen i och att uppnår självständighet?1990/91:629 av () tilljustitieministern om planerad omorganisation har i en organisationsutredningföreslagit att skallomorganiseras på ett genomgripande sätt. Bl.a.skall tingsrättens brottmålsavdelningar göras omtill stora, lokalmässigt splittrade, avdelningar.Ledningen för tingsrätten har accepteratomorganisationen medan i stort sett samtligadomare har motsatt sig förändringarna. Enligtuppgift kommer regeringen att fatta beslut i sakennu med ikraftträdande i år.Förändringarna lär dock inte praktiskt kunnakomma att fungera från på grund av derenoveringsarbeten som pågår av tingsrättenslokaler och som inte blir färdiga förrän . som kommer attavsluta sitt arbete kommersannolikt också med förslag som kommer attpåverka den framtida arbetssituationen vidtingsrätten.Mot bakgrund av det kompakta motståndet motförslaget från domarkåren och med hänsyn tillombyggnadsarbetena och domstolsutredningen villjag fråga justitieministern om saken inte fordrarytterligare överväganden och att det därför ärolämpligt att fatta beslut i ärendet redan nu.1990/91:630 av () tillbostadsministern om reavinstbeskattningen förbostäder:Reavinstbeskattningens utformning för bostäder ärfelaktig och skatten bör därför sänkas eller på sikthelt tas bort. Denna skatts effekter blir än meraförödande när den tillämpas i det nya, av riksdageni beslutade, räntelånesystemet.Effekten kan bli att reaskatt kan utgå även vidförlustförsäljningar.Detta förhållande uppmärksammades avbostadsutskottet i betänkandet 1990/91:BoU4, sombehandlade ett nytt bostadsfinansieringssystem.Utskottet enades om ett tillkännagivande därregeringen ålades att återkomma till meden redovisning av frågan och därvid lämna förslagom hur den bör lösas.Det har förflutit mer än sedanriksdagen tog detta beslut. Något förslag frånregeringen har dock inte presenterats trots att tidenär kort innan det nya finansieringssystemet skallträda i kraft.Jag vill därför fråga bostadsministern närregeringen avser att effektuera den av riksdagengjorda beställningen?1990/91:631 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iNorrbotten:I april månad 1991 är den registreradearbetslösheten i uppe i ellernära 9 000 personer. Bland ungdomar i åldern 18--är eller ca 2 500 registrerade somarbetslösa. I båda fallen är siffrorna dubbelt så högasom riksgenomsnittet. Vi närmar oss således i dettalän EG-nivåer på arbetslöshet. Under periodenjanuari--april har nära 1 000 personer varslatsom uppsägning och fler varsel väntas. Omutvecklingen fortsätter kommer en ny stor flyttvågfrån länet liknande den att framtvingasav utvecklingen. hade länetnära 50 000 unga människor i åldern 15--24 år.Inom något år är denna siffra mindre än 30 000.Om inte arbetskraften ges möjligheten att stanna ilänet kommer basservicen för de kvarboende imånga kommuner att bli svår att upprätthålla. Trotsden ovan beskrivna utvecklingen är detenda län som för nästa budgetår fått mindre pengarän tidigare när AMS fördelat sina resurser. Jagförutsätter att regeringen inte accepterar den högaarbetslöshetsnivån och utvecklingen i Norrbotten.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attreducera arbetslösheten i ?1990/91:632 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iGävleborg:Gävleborgs län uppvisar en oroande snabb ökningav arbetslösheten. De som än en gång drabbas hårtär kvinnorna och ungdomarna.Det är nödvändigt med snabba insatser för attgarantera jobb och utbildning för dem som drabbasoch riskerar att bli arbetslösa.Jag vill fråga:Avser arbetsmarknadsministern att tillföraytterligare resurser till utöver de ikompletteringspropositionen aviserade medlen?1990/91:633 av () tillindustriministern om industrietableringen iGävleborg:De traditionella basnäringarna i hargenom strukturrationaliseringar kraftigt minskatantalet anställda.För att trygga sysselsättningen för länets invånarekrävs nya industrietableringar och också en ökningav förädlingen vid befintliga industrier.Jag vill fråga industriministern:Vilka planer har regeringen för nyaindustrietableringar samt för ökad förädling inombefintlig industri i ?1990/91:634 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om flyktingbarns rättigheter:15 miljoner människor i världen tvingas fly undanvåld och förtryck. Över hälften av dem är barn.Barnen drabbas alltid hårdast. I har dens.k. ett-årsregeln skapats med tanke just på barnen.Den innebär att barnfamiljer som vistats här i merän skall beviljas uppehållstillstånd.I finns en familj med fyra barn, som nuenligt regeringens beslut skall utvisas. Föräldrarna uppgav felaktigidentitet, det är skälet till att familjen nu skallutvisas. Enligt lagen kan ett sådant beslut hävas omdet finns ''tillräckliga humanitära skäl av synnerligart''. Mer än vistelse i landet och fyraminderåriga barn, som är rotade här, talar svenskaoch har svenska kamrater, är oerhört starka skäl.Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga:Vilka skäl anser regeringen vara tillräckliga i ettsådant fall som det här angivna?1990/91:635 av () tillutbildningsministern om teatergruppen är vårt lands nordligaste teatergrupp. Detär också landets enda samiska teater. Efter 20 årsverksamhet är deras framträdandeuppmärksammade och uppskattade på de mestskilda håll. Deras föreställningar ges förutom pådet samiska språket även på svenska och finska.Dalvadis är i vår på turné med sin föreställning''Tillbaka Hit'' som tar upp den viktiga frågan omsamernas ursprung och framtid. Den som kännertill gruppens bakgrund och svårigheter tycker nogatt gruppen har utfört storverk. Medlemmarna hari stor utsträckning arbetat idéellt och ständigt fåttslåss mot oförståelse och ständig penningbrist. Pågrund av att gruppen har tagit utavtalsenliga löner och att sökta bidrag inte harbeviljats så har deras ekonomiska kalkyler intehållit och Dalvadis ligger nu under hot om konkurs,de anställda har inte fått ut sina löner för april m.m.Jag vill fråga statsrådet vilkaåtgärder regeringen tänker vidta för attteatergruppen fortsatta existens ochverksamhet skall tryggas.1990/91:636 av () tillindustriministern om gruvindustrin i Västerbotten:Varslen och uppsägningarna inom gruvnäringen iVästerbotten är ett allvarligt hot mot en av vårabasnäringar. Fram /93 kommerenligt prognoser 840 arbetstillfällen inomgruvnäringen att försvinna. I gällerdet 227 jobb, i 337 och vidRönnskärsverken 273.Med nuvarande låga prospekteringsnivå kommerall brytning av sulfidmalmer att vara nedlagd . Detta kommer också att få allvarligakonsekvenser för övriga delar av svensk industrisom baseras på gruvnäringen.Jag vill därför fråga vilka åtgärderindustriministern tänker vidta för att räddaförutsättningarna för gruvindustrin i iframtiden.1990/91:637 av () tillindustriministern om framtidaindustristruktur:Nyligen varslades 100 anställda om uppsägning vid''Arvikaverken'' i . Det finns fler exempel påvarsel om permitteringar och uppsägningar inomverkstadsindustrin i länet. Situationen och detframtida perspektivet är oroande. Nödvändighetenav insatser för att modernisera, omstrukturera ochutveckla länets industristruktur framstår som alltklarare. Kalla det gärna för framtidssatsningar, fördet är vad det handlar om.Jag vill mot bakgrund av det anförda och denökande arbetslösheten fråga ministern följande:Vilka konkreta framtidssatsningar är regeringenberedd att vidta för att utveckla och stabiliseragrunden för en framtida industripolitisk struktur iVärmland?1990/91:638 av () tilljordbruksministern om omställningen avjordbruket:Som ett resultat av jordbrukets avreglering visardet sig nu att störst andel av den jordbruksmarksom skall ställas om till annan produktion finns imellersta . I är det t.ex. ca30 % som berörs.Detta kan leda till att regioner som har fåöppna marker kan bli nästan helt täckta med skog.Risk finns att landskapet utarmas och denbiologiska mångfalden minskar. Regioner i södraSverige som har stora jordbruksslätter kommerdäremot att påverkas föga av omställningen. Slätterär ur bl.a. miljösynpunkt större tillgångar om dehar en mer varierad biologisk sammansättning'Ytterligare en metod att minskalivsmedelsproduktionen är att minska intensitet avkemikalier, bekämpningsmedel, de mekaniskainsatserna och öka naturvårdshänsynen, en metodsom även leder till ökat behov av arbetskraft, inteminst önskvärt i dessa dagar.Avser regeringen att vidta några åtgärder för attmotverka den ur arbetsmarknads-, kulturell- ochekologisk synvinkel inte önskvärda utvecklingen?1990/91:639 av () tillindustriministern om stödområdesindelningen avSkellefteå:Skellefteå kommun har drabbats hårt av varsel ochuppsägningar . harvi upprörts av Huddig ABs köp och nedläggning avValmet . Ett 150-tal anställda sägs upp.Skellefteå kommun drabbas också avnedskärningar inom gruvindustrin.Vid det regionalpolitiska beslutet förra åretflyttades delar av kommun utanförstödområdet. Bl.a. ställde då krav påatt kommun skulle ingå i stödområde 2.En stödområdesinplacering inenbär att det blirlättare att hitta ersättningsindustrier tillSkellefteområdet.Mot bakgrund av arbetsmarknadsläget i Skellefteåvill jag fråga om industriministern är beredd attinplacera hela kommun i stödområde 2?1990/91:640 av () till statsrådetAnita om tullen på miljövänligasjukvårdsprodukter:Miljövänliga sjukvårdsprodukter i form avåteranvändbara haklappar och blöjor skulle kunnaminska problemet med det alltmer växandesopberget. Av miljöhänsyn och för att konstruktivtangripa avfallsproblemet borde import av dessaprodukter snarare uppmuntras än motarbetas.Miljövänliga sjukvårdsprodukter, exempelvisåteranvändbara blöjor, drabbas av entullkostnad på medan import avengångsblöjor endast har tullpåslag.Är handelsministern beredd att medverka till attskillnaderna i tulltaxa undanröjs så att import avmiljövänliga återanvändbara varor åsätts sammatulltaxa som motsvarande varor för engångsbruk?1990/91:641 av i (c)till statsrådet omlivsmedelsbistånd till Bangladesh:Den cyklon som drabbade har lett tillden värsta katastrofen i landets historia. Nästan allbebyggelse och alla försörjningsmöjligheter harförstörts i vissa områden, där folket nu dör avbristen på mat och vatten och utebliven läkarhjälp.Situationen är desperat och hjälpen måste snabbtnå fram. Jag vill mot denna bakgrund frågabiståndsministern:Är regeringen beredd att från svensk sida bidramed livsmedelsbistånd för att lindra nöden iBangladesh?1990/91:642 av () till civilministernom förebyggande åtgärder mot bankrån etc.:De senaste veckornas våg av stölder och rån har fåtten alarmerande omfattning. Utöver de kriminellatillgreppen äventyras många människors liv.Särskilt bank- och postanställda samtvärdetransportörer upplever en pressad situationöver den risk att vara nästa rånoffer. Inom fackligakretsar och bland personalgrupper i stort diskuterashur man skall uppnå större säkerhet mot rån ochvåld i samband med sin tjänsteutövning.Uppenbart är att särskilda åtgärder behöver vidtas.Med anledning härav vill jag till civilministern ställaföljande fråga:Vilka åtgärder har regeringen vidtagit eller avservidtaga för att begränsa och undanröja möjlighetentill våld och rån mot affärer, banker, postanstalterm.fl. penninginrättningar?1990/91:643 av () tillarbetsmarknadsministern om beredskapsarbeten:Regeringen har trots det mycket bekymmersammaläget på arbetsmarknaden inte föreslagit någrastatliga medel för inrättande av beredskapsarbeten.Mot denna bakgrund vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Delar statsrådet arbetsmarknadsutskottets meningfrån att beredskapsarbeten för vissagrupper av arbetslösa kan vara den meständamålsenliga åtgärden?1990/91:644 av () tillmiljöministern om biogas:I grannlandet har staten genom satsningpå biogas medverkat till att minska miljöproblem.Dels i hanteringen av organiskt avfall från hushålloch industrier. Dels inom jordbrukets hantering avgödsel, för att minska utsläpp av kväve till mark ochvatten och av metan och kväveföreningar somförvärrar drivhuseffekten. Det danskabiogasprojektet visar sig nu vara framgångsrikt.Samtidigt som man minskar miljöproblemenutvinner man elkraft och fjärrvärme ur biogasen.Därigenom kan man också minska användningenav fossila bränslen och utsläppen av bl.a. koldioxidoch kväveoxider. Hanteringen av flytgödselunderlättas, liksom precisionen i doseringen ochspridningen av gödsel. Dessutom minskas behovetav konstgödsel, vilket i sig minskarenergiförbrukningen, osv. En ytterligare vinst är attimportbehovet minskar, vilket förbättrar dendanska bytesbalansen och ekonomin.Vad gör vi i för att nyttiggöra biogasen ochsamtidigt minska miljöproblem och användning avfossila bränslen?1990/91:645 av () tilljustitieministern om ersättning till nämndemännen:I samband med skattereformen försämradesersättningen för nämndemän. Arvoden i sambandmed förrättning har länge varit oförändrade.Dessutom tillämpas olika ersättningsregler förolika nämnduppdrag. T.ex. förekommerinläsningsersättning i vissa instanser, medan så inteär fallet i andra.Bl.a. den relativt låga ersättningen bidrar till attåldersstrukturen bland våra nämndemän successivtstiger. Detta leder till en snedrekrytering och påsikt även uppenbara svårigheter att rekryterayrkesverksamma till det viktiga uppdraget somnämndeman.Jag vill mot bakgrund av ovanstående frågajustitieministern:Vad tänker justitieministern vidta för åtgärder föratt förbättra ersättningnivåerna förnämndemännen?1990/91:646 av () tillkommunikationsministern om inlandsbanan:Många av de socialdemokrater och moderater somavgjorde riksdagsbeslutet om den 21mars trodde på framgångsrika förhandlingar mellanregeringen och berörda kommuner. Vissamotionsskrivare ansåg att de fått sådana löften attde till och med kunde rösta emot sina egna förslagom att rädda trafiken.Efter regeringsbeslutet om att lägga nerpersontrafiken på , har en av desocialdemokratiska motionärerna i fleradalatidningar, bl.a. , påstått att beslutetskall skyllas på en prestigefylldkommunikationsminister. harpresenterat en annan tolkning. I VästerbottensFolkblad skriver statsrådet att ''varken länstrafikeneller Inlandskommunernas ekonomisk förening haransett det möjligt att fortsätta med persontrafik påde villkor som fastställt''.Mot bakgrund av de olika initiativ som tagits,avser regeringen att ompröva sitt tidigare beslut såatt persontrafiken på kan fortsätta?1990/91:647 av () till socialministernom åtgärder för de sämst ställda pensionärerna:Antalet pensionärer som söker socialbidrag ökar.Höjda avgifter och priser och höjdaboendekostnader ligger bakom det ökande antaletäldre som ser sig tvingade att söka bidrag för attklara sitt uppehälle. För de flesta känns det som enskam och en förnedring att behöva be omsamhällets hjälp.Pensionärerna har blivit skattereformens verkligaförlorare. De får se sig dubbelt svikna. Först genomatt gruppen pensionärer som sent omsiderutlovades viss kompensation för de negativaeffekterna blev så liten. Det som från början sadesgälla 300 000 pensionärer blev 50 000. Sedangenom att utbetalningen i ett antal fall kom att rörasig om belopp på några tior. Behovet av snara ochtillförlitliga åtgärder för att höja pensionärernaslevnadsstandard är nu stort.Min fråga till socialministern är därför följande:Vilka snara åtgärder ämnar regeringen vidta för atthjälpa de sämst ställda pensionärerna?1990/91:648 av () tillindustriministern om svenska småföretag:Industrins utredningsinstitut, , påpekar liksommiljöpartiet och Ceccinirapporten, att mångasmåföretag kommer att slås ut i när EGsfria marknad öppnas 1993. IUI uppger attutslagningen av svenska småföretag redan harbörjat, är det särskiltunderleverantörsföretag som drabbats och värreblir det. av jobben i tillverkningsindustrinfinns i småföretagen. Det kommer att bli svårt försvenska småföretag att klara sig mot konkurrensfrån utländska storföretag om inte kandriva en självständig arbetsmarknads-, handels-,regional- och skattepolitik och ekonomisk politik.Vad gör regeringen för att medverka till attförhindra fortsatt utslagning av svenskasmåföretag?1990/91:649 av () tillmiljöministern om information om slutförvar avkärnkraftsavfall:I SKB, ett statligt verk som har till uppdrag attsköta hanteringen av det livsfarliga avfallet frånvåra kärnkraftverk, åker man just nu runt i vårakommuner och dess skolor och visar hur säkert deanser att avfallet hanteras. Till eleverna delas det utmärken och diplom som förklarar för dem att de nuhar lärt sig hur säkert förvarar dettalivsfarliga avfall. Denna information som bekostasav konsumenterna, kan inte uppfattas såsom någotannat än att mjuka upp en opinion som är kritisk tillslutförvar i bergrum.Vad avser statsrådet göra för att en kritiskvetenskaplig penetrering av frågan skall geslikartade möjligheter till forskning ochinformation?Glad pingstAnf. 36 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag ber att få tillönska kammarens ledamöter pingst.5 § Kammaren åtskildes kl. 13.44.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 2 §anf. 9 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 28(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.