prot · GE09123 · 1991-05-31 00:00:00 — Spåren av denkollaps ni har fört den svenska ekonomin tillförskräcker väl.Det finns ingen anledning att diskutera USA.Finansministerns erfarenheter och iakttagelser somsådana av det amerikanska systemet när det gällersjukvården är säkert korrekta. Men det finns ingensom föreslår ett sådant system i . Nej,veterligt finns det inget parti som gör det. Vimoderater föreslår att man skall ersätta de pengarsom går via skatten rakt till politikernashänder med ett försäkringssystem som patientenkan styra. Det gäller att öka patientens inflytandemed samma gemensamma finansiering iförhållande till inkomst men med samma skyddoavsett inkomst som . Den valfrihetsom ni förnekar vanliga människor ger ni till devälbeställda. Det finns ingen anledning attdiskutera det systemet.Finansministern talar om att det är ett misstag attbörja med skattesänkningar. Man skall börja påutgiftssidan. De sakerna hänger samman. En sak ärklar: Har man ingen ambition eller inga målbeträffande skattesänkningar, blir det aldrig någrasådana.Den viktigaste uppgiften för en ny regering är att setill att målmedvetet skapa utrymme för attsuccessivt sänka skatteuttaget för en ökad valfrihetoch förbättrad ekonomi. Det går med hjälp avrationaliseringar i den offentliga sektorn, med hjälpav ökad risktagning -- som socialdemokraterna nusjälva indirekt föreslår genom minskad ersättning isjukförsäkringen -- och med hjälp av tillväxt -- somfinansministern själv har sagt iinterpellationssvaret. Det gäller att kraftfullt skapadetta utrymme. Det har vi för avsikt att göra -- föratt kunna genomföra de skattesänkningar vi ärberedda att genomföra och de målsättningar vi harför den kommande fem- och tioårsperioden.Finansministern ställde en fråga till mig angåendeett citat från vår partistämma. Det är intressant attjag skall få kommentera det. Jag gjorde det påpartistämman. Om skattetrycket skall sänkas till40--nivå över en 10- till i ,finns det inget som helst behov av att förändrainriktningen av den solidariska finansieringen av devälfärdssystem vi har, annat än att man då får eneffektivisering med hjälp av konkurrens ochproduktion och en hel del andra åtgärder i form avsjälvrisker. Det generella systemet kan mycket välvara kvar. Skulle man gå längre och sänkaskattetrycket till en nivå på 25--krävs störreingrepp. Men det finns inget parti som har förordatdet. Att tala om det är som att slåss motväderkvarnar likt . Det tycker jag ärlitet onödigt, men signifikativt försocialdemokraterna för närvarande.Det är, som finansministern sade, möjligt förmedborgarna att välja mellanfinansministerns ambitioner att icke sänka skattensamt att bibehålla de tröga system som urholkarvälfärden och det dynamiska samhälle somAnne och jag står för. Våra partiet vill isamverkan skapa ökad tillväxt och bättreresursutnyttjande. Det valet är klart.Anf. 115 ():Herr talman! Jag skall gärna svara på AllanLarssons fråga i anslutning till ett citat av BengtWesterberg. Jag är glad över att röner sådan bred uppskattning även hosandra än folkpartister. Svaret är mycket enkelt. Detprogram som vi har beskrivit i Ny start för Sverigeinnehåller skattesänkningar som totalt ansluter tillvad vi har sagt från liberalernas sidaunder . Vår inriktning är att komma nedtill ett skattetryck på . Det har såvitt jag vetsocialdemokratiska politiker inkl. statsministernockså sagt. Det är egentligen inte så märkvärdigt.Den stora skillnaden mellan det program som vioch har presenterat, Ny start förSverige, och det försöker tala för äratt vi har en strategi för hur vi skall nå detta mål ochfaktiskt börja röra oss nedåt i fråga om skattetryck.Allan har ingen strategi alls. Det framgårockså av att han när han blir trängd börjar prata omnågonting som är fullständigt irrelevant, nämligenamerikansk sjukvård eller någon annan företeelsei utlandet. Vi skall väl ändå inte apa efter allting iutlandet. Vi har många bra inslag i svensktsamhällsliv och svensk politik, som vi inte alls haranledning att ge upp. En av de komponenternafinns mycket starkt markerad i vårt program Nystart för . Det är den solidariskafinansieringen av våra socialförsäkringssystem.Den gör att det system som vi har i i allrahögsta grad skiljer sig från dem som finns i andraländer. Det har i varje fall inte vi tänkt att ändra på.Jag vill ta upp en sak som nämnde isitt interpellationssvar, som jag tror har en vissbetydelse för verkligheten, nämligen detta medinternationaliseringen och anpassningen till EG.Allan sade i svaret att länderna i EG så attsäga rör sig mot mitten i fråga om skattetryck, bådenerifrån och uppifrån. Det är förmodligen sant.Men om därmed tror att kanvänta ut en sådan utveckling utomlands, då tar hantyvärr mycket grundligt miste. Långt innan dessaandra länder i den europeiska gemenskapen ens harkommit i närheten av dagens skattetryck i ,har vårt välstånd krympt katastrofalt. Jag vill i dettasista inlägg varna för att tro attSveriges problem på detta sätt skulle kunna lösasgenom att omvärlden anpassar sig till något slagssvensk lagomnivå.Jag tvingas konstatera det som många har gjortförut, nämligen att en socialdemokratisk politikinte innebär någonting annat än fortsatt myckethögt skattetryck, sannolikt stigande sådant. Jaghoppas sannerligen att ni inte skall få möjlighet attförverkliga den.Anf. 116 Finansminister talman! Vi har visat i praktiken att vi harkunnat göra det som de borgerliga inte kunde göraunder sina år när de hade chansen, nämligen attsänka utgiftstrycket. Vi har tagit ned det kraftfullt.Vi kommer att fortsätta att se till att de offentligautgifternas andel av produktionen kan fortsättaminska. Men vi skall göra det i den takten att visamtidigt kan klara våra skyldigheter mot demänniskor som särskilt behöver samhälletsinsatser.Därför är sådana fall som det som redovisades i TVhäromkvällen en ständigt påminnelse om att maninte skall gå ut med den typen avskattesänkningslöften som ni ger innan vi harresurser för att klara behoven för människor somverkligen behöver vår hjälp. Därför står jag upp förvälfärden, för att människor skall kunna ha en godvård och omsorg här i landet. Det innebär att vimåste göra en noggrann avvägning. Jag ställerdärför inte upp i er tävlan om vem som kan sänkaskatterna mest. Den tävlingen får ni ha med IanWachtmeister, som uppenbarligen är svansen somstyr högeralliansen.Varför är det så besvärande med en utländskjämförelse? Jag försökte bara visa på att det kanskeligger ett värde i det sätt på vilket vi har organiseratvår offentliga sektor, vårt försäkringssystem och vårsjukvård. På samma sätt som ni gärna vill jämföraskattetryck kan det vara bra att se vad som ärskillnaderna i sätten att åstadkomma detta och hurdet faktiskt påverkar människor i deras vardag.Jag tycker också att det kunde vara intressant omAnne och svarade på denfråga jag ställde, om det land som har det lägstaskattetrycket i EG och också den sämsta tillväxten.När ni tillmäter skattekvot och skattetryck denavgörande betydelsen för ekonomiska framsteg kandet vara intressant att få veta varför det intefungerar i Storbritannien.Talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna under cirka tiominuter.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.06.Anf. 117 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att justera den nu föreslagnagränsen för fjällnära skog till den ursprungligaskogsodlingsgränsen. har frågat migom det är regeringens avsikt att utvidga områdetsom klassas som fjällnära skog i förhållande till vadsom låg ovanför domänverkets tidigareskogsodlingsgräns. Jag besvarar interpellationenoch frågan i ett sammanhang.Höstens beslut om de fjällnära skogarna är ettuttryck för den vikt vi fäster vid de olika värden somdessa skogar rymmer. De kärva klimatiskaförhållandena ställer särskilda krav på skogsbruket.Ett schablonmässigt skogsbruk kan hota denlångsiktiga skogsproduktionen och därmed riskeravärdefulla sysselsättningstillfällen. Men denfjällnära skogen rymmer också naturvärden ochväsentliga värden för rennäringen.De nya bestämmelser som träder i kraft iår syftar till att skydda alla dessa intressen. Deställer nya och väsentliga krav på markägarna.Därför är det viktigt att gränsen för den fjällnäraskogen definieras tydligt inför ikraftträdandet. I sittyttrande över regeringens förslag fäste lagrådet storvikt vid detta.Den hittillsvarande bestämningen av gränsen fördet fjällnära skogsområdet grundas på denskogsodlingsgräns som användes vidriksskogstaxeringen 1969. På statens mark är dennaidentisk med domänverkets tidigare tillämpadeskogsodlingsgräns. Gränsdragningen på privatmark är schablonmässigt gjord och smärrejusteringar behöver därför göras. Detta harbetonats i regeringens proposition och ocksåuppmärksammats av riksdagen.Trots den korta tid som har stått till förfogande harskogsstyrelsen och berörda skogsvårdsstyrelserutfört ett omfattande kartläggningsarbete somunderlag för regeringens beslut om gränsen för denfjällnära skogen. Utgångspunkten för detta arbetehar varit att eventuella justeringar skall vara så småsom möjligt. Företrädare för de olika intressena harhaft möjlighet att framföra sina synpunkter bådeskriftligt och muntligt. Denna möjlighet har manockså utnyttjat i stor utsträckning.Det underlag som överlämnade tillregeringen innebar sådana justeringar att arealenfjällnära produktiv skogsmark skulle minska medsammanlagt drygt 70 000 hektar.Skogsvårdsstyrelsen hade föreslagit en minskningmed närmare 90 000 hektar.Med hänvisning till vad och har anfört i sina frågor kan jag nämna attskogsvårdsstyrelsens förslag för kommuninnebar en minskning av arealen med ca 1 000hektar och förslaget i fråga om enminskning med ca 5 000 hektar.Regeringens beslut om den fjällnära gränsenfattades . Beslutet innebär totalt settatt arealen fjällnära produktiv skogsmark bliroförändrad. Därtill kommer att vissa arealerkalfjäll och andra impediment som tidigare lågnedanför gränsen har flyttats ovanför gränsen.Regeringens beslut är därmed helt iriksdagsbeslutets anda.Jag är medveten om att den korta tid som har ståtttill förfogande för arbetet kan innebära att vissaändringar behöver göras framöver närförhållandena kan studeras närmare. Menjusteringarna får enligt min mening inte leda till attriksdagsbeslutet om fjällnära skog förfelas.Då , som framställt interpellation186, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att StinaEliasson fick detta i överläggningen i stället förinterpellanten.Anf. 118 ():Herr talman! Jag ber att i ställefå tacka för svaret på interpellationen. Sedan denställdes har en del viktiga saker inträffat, bl.a. attregeringens beslut är fattat.Det är helt klart att när det första förslaget tillskogsvårdsgräns med skydd för den fjällnärabarrskogen presenterades uppstod oro. I mitthemlän, , visades att stora ytorproduktiv skogsmark skulle undantas frånavverkning, detta trots att beslut, som viuppfattade det, skulle innebära endast småjusteringar.Följden av detta blev att många skogsägare ansågatt de borde avverka sin skog, eftersomdenna möjlighet inte skulle gälla om den föreslagnanya skogsvårdsgränsen skulle fastläggas. FörSorsele kommun innebar förslaget en ytterligareutarmning av en krympande näring i en kommunsom drabbas av regeringens dåliga regionalpolitik,där indragning är bara en del.Vad som uppstod sedan beslutet fattats, är enomfattande byråkrati för de myndigheter som skallhanda skogsnäringens intressen. Det är fåverksamheter i dessa trakter som är så omgärdadeav regler och förordningar som denna näring. Förnärvarande avvecklar inte bara domänverket sinverksamhet. Det gäller även många privataskogsföretag. Det finns en stor rädsla för attNorrlands inland blir en koloni där skogsmaskinertas från kusten för avverkning. Vi är på återgång tillkolonistadiet. Det vore påsin plats att i stället uppmuntra skogsnäringen idessa trakter. Varför inte undanta denverksamheten från kravet på vinster, som medfören avveckling med svåra konsekvenser för helanäringen.Det gäller sågverk, transporter och hela denyrkeskunniga skogsarbetarkåren. Läget ärallvarligt.Trots detta är jag väl medveten om att det förslagsom nu lagts fram inte kan upphävas. Det är docklöftesrikt att ministern lovar att vid behov rätta tillde fel som kanske blivit följden av en felaktigtdragen gräns.Naturligtvis är även vi från rädda omde fjällnära skogarna, men det finns redan enormtstora områden som är skyddade från avverkningoch nyttjande. Av den anledningen borde vårtsamhälle ha råd att ge en erkänsla tillbaka för detta.Låt det regionalpolitiska stödet gå tillbaka i form avsärskilt stöd till skogsverksamheten. Det är enbasnäring, som måste få finnas kvar. Jordbruket ärju snart helt utplånat från dessa trakter.När nu regler och förordningar skall utformas villjag bara påpeka behovet av så enkla och tydligaregler som möjligt. För dem som bor i dessaområden och är beroende av sin skog är detsjälvklart att de sköter sin skog med omtanke.Därför borde regeringen kunna lita på denenskildes ansvar. Vi säger nej till en utökadbyråkrati runt skogsbruket.Anf. 119 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret. Man skulle kunna säga bättre sent än aldrig,det har ju dröjt litet att få svar på den här frågan.Det kanske beror på att frågan är litet knepig. är t.ex. litet orolig för att man intekommer att kunna avverka tillräckligt mycket,medan jag är orolig för att det kanske kommer attavverkas för mycket.De fjällnära skogarna är en av de allra viktigastenaturvårdsfrågorna. Dels handlar det om att vi iframtiden också vill ha skog i områden där klimatetär ganska besvärligt, dels handlar det om ansvaretför hotade arter. har ju skrivit påBernkonventionen, som syftar till att skyddahotade arters livsmiljö. Det gjorde redan1983.I dessa områden finns i många fall en hel del arterkvar som i andra delar av landet har slagits ut pågrund av ett alltför intensivt skogsbruk.När regeringen lade fram sin proposition var vi frånmiljöpartiets sida ganska kritiska. Vi menade attförslagen skulle leda till mer byråkrati utan attskyddet egentligen skulle förstärkas så mycket.Men jag tycker ändå att det är viktigt vad somkommer att klassas som fjällnära skog i framtiden,t.ex. med tanke på de skärpningar som kanske kankrävas längre fram.Bakgrunden till min fråga var uppgifter om att detvar oenighet mellan iKopparbergs län å den ena sidan och skogsstyrelsenoch domänverket å den andra om hur mycket marksom skulle klassas som fjällnära skog.Skogsvårdsstyrelsen ville, enligt de uppgifter jagfick, skydda mer skog som fjällnära skog iKopparbergs län.Sedan undrade jag i min fråga hur regeringen skullehantera detta. har tydligen regeringen, enligtministern, fattat beslut . Jag har intesett regeringsbeslutet, det kan jag säga redan här,men vad jag förstår rör det sig om en kompromiss,där regeringen har lagt sig någonstans mellanskogsvårdsstyrelsen och . MatsHellström skakar på huvudet, och han får snartchansen att komma fram och svara. Iinterpellationssvaret kan man däremot inte utläsavad som kommer att hända när det gällerKopparbergs län. Därför skulle jag vilja ha litettydligare besked om hur det kommer att bli.Kommer den mark, som klassas som fjällnära skogi , att minska eller inte? Jag skullevilja veta om regeringen följer skogsvårdsstyrelsensförslag.Sedan skulle jag vilja säga en annan sak om dettasom jag tror att man inte tänker på så mångagånger. Det är nämligen faktiskt regionalpolitisktviktigt att skydda den fjällnära skogen och att bli avmed de storskaliga skogsbruksmetoderna i det härområdet. Problemen blev egentligen inte aktuellaförrän domänverket började avverka i områdenmed svårare klimat med rätt så storskaliga ochintensiva metoder. Det finns faktiskt en risk för attdet blir ett köpmotstånd mot svenskaskogsprodukter i utlandet. Det finns tendenser tilldetta , och det köpmotståndet kanriskera att även slå ut det småskaliga ochnaturvårdsanpassade skogsbruket i dessa trakter.För visst finns det möjligheter till skogsbruk, t.ex.av enskilda markägare som kan försörja sågverkeni inlandet. inriktas skogsbruket i dessa traktermycket på att försörja massaindustrin vid kusten.Vi har kunnat se hur det gått för eskimåerna. Närandra gick in med storskaliga metoder och jagadesäl för fullt ledde det till en intensiv kampanj motsäljakten, som till slut kom att drabba äveneskimåerna, som bedrev en jakt som inte alls varskadlig för sälbeståndet på sikt.Anf. 120 ():Herr talman! Både interpellant och frågeställaretackar statsrådet för svaret, och det kan man jugöra. Men statsrådet balanserar mellan lokalamarkägarintressen och naturvårdsintressen. Allaintressen skall skyddas, säger i ettförsök att smyga in i porslinsbutiken.De fjällnära barrskogarna har fått ett visst skyddgenom riksdagsbeslutet , men skyddet ärenligt vår uppfattning otillräckligt. Det verifierarstatsrådet genom att deklarera att utgångspunktenför arbetet varit att eventuella justeringar skall varaså små som möjligt.Självklart måste en gränsdragning ske i närasamverkan mellan lokala intressen och berördaskogsbrukare. Av interpellationen att döma tycksinte arbetet ha skett på så sätt.Mats säger att företrädare för de olikaintressena har haft möjlighet att framföra sinasynpunkter både skriftligt och muntligt.Möjligheterna har utnyttjats i stor utsträckning,säger han. Det skulle möjligen kunna tyda på attmånga känner sig överkörda. Statsrådet bordekunna uttala ambitionen att enskilda skogsbrukareinte skall anslutas mot sin vilja.Vid införande av skydd för den fjällnära skogenligger det i sakens natur att markanvändningenförsvåras. Men det går att göra något åt den saken.Domänverket kan t.ex. erbjuda ersättningsmark.Triangelbyten kan också ske mellan domänverket,bolag och enskilda, om domänverksmark skullevara belägen långt bort från denersättningsberättigade enskilde.Vi har vidare för vår del föreslagit att särskildersättning -- en motsvarighet till Nola-stöd iodlingslandskapet -- borde kunna utgå för frivilliganaturvårdsinsatser i skogsbruket. Det skulle kunnabli aktuellt just i detta fall. Socialdemokraterna harsom bekant inte velat ta till vara denna möjlighet,och därmed hamnar de lätt i en konfliktfylldsituation.Även staten måste såsom markägare ta ett vidgatansvar för naturvården och bevarandeintressenainom den fjällnära skogen. Det är angeläget att fåstora sammanhängande områden som skyddas motavverkning. Därför kan statlig mark som är avvärde för naturvården inom fjällnära skogöverföras från domänverket till naturvårdsfonden.Därmed skulle skogsmark av stort värde förnaturvården få ett varaktigt skydd. Den mark sompå detta sätt överförs till naturvårdsfonden skallenligt vår mening ske utan ersättning mellan statensolika konton. I samband med behandlingen avnäringsutskottets förslag om bolagisering av statligaföretag beslöt faktiskt attgöra ett uttalande och anmodar regeringen -- bl.a.efter förslag från liberalerna -- att prövafrågan. Min fråga till jordbruksministern blirsjälvklar: När avser regeringen att återkomma medett förslag i enlighet med detta?Till sist, herr talman, vill jag säga att debattenhittills har förts utan att hänsyn har tagits till enannan mycket viktig fråga som hör nära sammanmed den vi har diskuterat. Jag tänker pårennäringen, en fråga som regeringen under långtid har vanskött. Hur har regeringen avvägtrennäringens intressen i förra veckans beslut?Anf. 121 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig framföra en liten funderingom formen för den här debatten. Jag har besvaraten interpellation och en fråga som handlar om dentekniska justering som lagrådet har ansett att vi börgöra av gränsen för fjällnära skog, inför de nyaregler som skall gälla från . Under arbetetmed detta har man varit orolig på olika håll. Det varursprunget till såväl fråga som KarinIsraelssons interpellation.Regeringen har fattat sitt beslut, och det innebär attarealen fjällnära, produktiv skogsmark äroförändrad, ja den har t.o.m. ökat något. Det ärsåledes inte fråga om någon minskning eller någrakompromisser. I sker det faktiskten ökning med 14 000 ha. På andra håll är det vissaminskningar. Det är fråga om tekniska justeringar,och det är vad denna debatt handlar om.Jag är beredd att diskutera såväl eskimåernasförhållanden som och bolagisering avstatliga åtaganden i största allmänhet. Jag är ocksåberedd att vid lämpligt tillfälle på nytt diskuterainnehållet i de regler för fjällnära skogsskötsel somriksdagen har fattat beslut om. Den frågan harAnders Castberger tagit upp till debatt här och nu.Men, herr talman, den frågan hör inte hemma i denhär debatten.Anf. 122 ():Herr talman Det är alldeles riktigt somjordbruksministern säger, att det handlar omtekniska justeringar vad gäller gränser och annat.När jag begärde ordet för replik gjorde jag detnärmast för att tala om för att det intestämmer att och jag, som harpåtagit mig hennes uppgift , är mest oroliga föratt man inte skall kunna avverka nog mycket. Dettyckte jag att jag gav belägg för i mitt förstaanförande. De biologiska förutsättningarna förskogsbruket är ju vad vi vill utgå från. Jag betonaratt just de privata skogsägarna, som bor, lever ochverkar i dessa områden, har goda kunskaper pådetta område. De har rättat sig efter debiologiska förutsättningarna.Det har förekommit stor oro beträffandegränsdragningarna. Skogsstyrelserna ute i länenhar ansett att det fattade riksdagsbeslutet är förluddigt. När man satte sig ner för att lokalt upprättadessa gränser, så tyckte man att dessa gränser intehade någon verklighetsanknytning. I den landsändadär jag bor har man försökt göra det bästa möjligaav situationen och rättat sig efter de biologiskaförutsättningarna. Men riktigt nöjd är man inte.Det är på sätt och vis fel att föra den här debatten , eftersom man inte vet hur riksdagsbeslutet serut. I varje fall vet inte jag det. Det hela har blivitlitet snett av den anledningen.Många har tyckt att den tid man hade på sig för attyttra sig kring dessa frågor var väl kort. I enkommun i sade någon att man på sig. Men man ansträngde sig ochgjorde sitt bästa därför att frågan hade så oerhörtstor betydelse.Anf. 123 ():Herr talman! Jag uppfattade jordbruksministernssvar som att det i detta fall inte hade skett någonkompromiss i och att den marksom klassas som fjällnära skog inte har minskatutan snarare ökat något. Jag får väl läsa regeringensförslag och se om det stämmer.Jag vet inte riktigt vad och är mest oroliga för. I är hela utgångspunkten en oro för attalltför mycket mark skall komma att klassas somfjällnära skog. Det är självklart. Lika självklart ärdet att tyvärr har medverkat till ett sämrebeslut ur naturvårdssynpunkt jämfört med delöften som samtliga partier gav före valet.Anf. 124 ():Herr talman! Frågan om den tekniska ordningenhar statsrådet själv givit den inramning somsjälvfallet är nödvändig. Jag kommenterade ocksåjordbruksministerns svar och ställde korta ochkompletterande frågor. Jag avstod mycketmedvetet från långa pläderingar. Men vill man intesvara på frågor som är viktiga i sammanhanget, kanman naturligtvis alltid skylla på att det ärfredagskväll och långt lidet på aftonen. Det skulletrots allt inte vara helt omöjligt för statsrådet attkomma närmare ett svar på de frågor som jagställde med anledning av den tekniska hanteringenoch till följd av de svar som gavs på interpellationenoch frågan.Låt mig begränsa mig till en enda fråga, som jagalltså upprepar. Jag skall inte reta upp statsrådetmed att trampa på ömma tår om hur saken tidigarehar skötts. Hur har regeringen avvägt rennäringensintressen i förra veckans beslut. De grannlagauppgifter som regeringen har när det gäller attfastställa saker och ting på detta område innebär också tar ett vidgat ansvar. Jag är väl medvetenom att det inte är lätt. Men vad det handlar om äratt också beakta ett intresse som inte harbeaktats i någon större utsträckning.