prot · GE0955 · 1991-02-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:55Måndagen den 4 februariKl. 15.001 § Ny riksdagsledamotUpplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att NilsFredrik (), , utsetts till nyledamot av fr.o.m. den 25 januari 1991sedan () avlidit.Till ersättare för riksdagsledamöter har utsettsInga-Lill , , och ,(båda m).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stig § AvsägelseTalmannen anmälde att avsagt siguppdraget som ledamot av valprövningsnämnden.Kammaren biföll denna framställning.3 § Anmälan om kompletteringsval tillvalprövningsnämndenTalmannen meddelade att socialdemokratiskariksdagsgruppen på grund av uppkommen vakansanmält ombudsman som ny ledamot ivalprövningsnämnden efter förklarade utsedd tillledamot i valprövningsnämndenombudsman § Justering av protokollJusterades protokollen för den 22, 23, och 24januari.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:75 till skatteutskottetMotionerna1990/91:K32--K35 till konstitutionsutskottet6 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:70 Ändring i lagen (1985:193) ominternationell järnvägstrafik1990/91:74 Ändring i växtförädlarrättslagen(1971:392)1990/91:78 Internationellt ungdomsutbyte1990/91:79 Avgivande av förklaring enligt artikel 46i den europeiska konventionen angående skydd förde mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna1990/91:80 Rättskipningen i socialförsäkringsmål1990/91:83 Försäljning av statens aktier i , m.m.1990/91:86 Polisens åtgärder i samband medingripanden mot ungdomarMotionernamed anledning av prop. 1990/91:69Arbetslivsforskningens organisation m.m.:1990/91:A8 av och ()1990/91:A9 av m.fl. (c)1990/91:A10 av m.fl. (s)1990/91:A11 av m.fl. (m)1990/91:A12 av och Karl-ErikPersson (v)1990/91:A13 av m.fl. (s)1990/91:A14 av ()1990/91:A15 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:71 Lag om vissadryckesförpackningar:1990/91:Jo34 av m.fl. (mp)1990/91:Jo35 av m.fl. (c)1990/91:Jo36 av m.fl. (v)1990/91:Jo37 av m.fl. (fp)1990/91:Jo38 av m.fl. (m)med anledning av skr. 1990/91:73 Redogörelse förtillämpningen av lagen (1989:530) om åtgärder föratt förebygga våldsdåd med internationellbakgrund (terroristlag):1990/91:Ju19 av m.fl. (v)1990/91:Ju20 av ()med anledning av prop. 1990/91:76 Socialavgifterför vissa idrottsutövare:1990/91:Sf26 av och ()1990/91:Sf27 av och ()med anledning av skr. 1990/91:77 Invandrar- ochflyktingpolitiken:1990/91:Sf20 av och ()1990/91:Sf21 av m.fl. (s)1990/91:Sf22 av m.fl. (s)1990/91:Sf23 av m.fl. (fp)1990/91:Sf24 av och s(mp)1990/91:Sf25 av ()med anledning av förs. 1990/91:13 Riksdagensrevisorers förslag angående turistråd:1990/91:Kr8 av m.fl. (mp)1990/91:Kr9 av m.fl. (s)7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 28 januari1990/91:135 av () tillstatsrådet om Waldorfskolorna iNorrköping och Umeå:Regeringen föreslår i årets budgetproposition vissauppräkningar av bidragen för de friståendeskolorna. Förslagen innebär emellertid att dessaskolor kommer att erhålla ett bidrag som blirväsentligt lägre än statsbidragen till skolor inom detoffentliga skolväsendet.Till detta kommer att regeringen i texten klart sägeratt den inte ser något behov av fler fristående skolorpå gymnasial nivå. Av förslaget som helhet kan slutsatsen att regeringen helst inte vill ha någrafler fristående skolor på grundskolenivå heller.Vår uppfattning är att de fristående skolorna skallha samma möjligheter som skolorna i det offentligaskolväsendet. Så blir inte fallet med regeringensförslag.Problem har åter uppstått för vissa Waldorfskolor,bl.a. den skola i som varnedläggningshotad . ÄvenWaldorfskolan i har stora svårigheter attklara sig. Dessa skolor kommer rimligen att få ettnågot förhöjt bidrag med regeringens förslag.Emellertid kan det då vara , eftersom de nuhar akuta problem att klara sin ekonomi.Med anledning av det anförda vill jag frågaskolministern:Är skolministern beredd att medverka till att ettsärskilt överlevnadsbidrag anvisas tillWaldorfskolorna i och ?1990/91:136 av () tilljordbruksministern om svensk jordbrukspolitik:Jordbrukspolitiken har i internationellasammanhang fått en alltmer framskjuten betydelse.Detta finner sin grund i två tydliga omständigheter.Uruguay-rundan hålls tillbaka i främsta rummet pågrund av svårigheter att nå överenskommelse omatt fullt ut införa jordbrukshandel under GATT-regimen och om villkoren för detta.I de så kallade EEA-förhandlingarna mellan EGoch EFTA har jordbruksfrågorna kommit iförgrunden genom att EG framlagt krav om tillgångtill och andra EFTA-länderslivsmedelsmarknad för ett 70-taljordbruksprodukter. Vidare har förekommitantydningar i förhandlingarna om att EFTA skullebidra till EGs regionalpolitik av jordbrukspolitisknatur genom betalningar till en fond.Båda dessa stora internationella frågor sättersvensk jordbrukspolitik i centrum för intresset nu.Vidare utgör regeringens uttalande ibudgetpropositionen om en ensidig sänkning avsvenskt gränsskydd för stor osäkerhet omfärdriktningen för svensk jordbrukspolitik.Ett misslyckande i GATT-rundan skulle få enmycket negativ betydelse för internationell handel,som i sin tur är av utomordentligt stor betydelse fören god ekonomisk utveckling i världen. Det finnsav detta skäl all anledning för alla nationer att görasitt yttersta för att bidra till att bryta dödläget ijordbruksförhandlingarna inom Uruguay-rundan.Svenskt jordbruk står inför stora omställningar intebara som en direkt följd av det livsmedelspolitiskabeslutet utan även som en följd av EEA-förhandlingarna. kommer svenskjordbrukspolitik att långtgående påverkas av ettsvenskt medlemskap i stora förändringarna i Öst- och Centraleuropalägger också de ut ett helt nytt jordbrukspolitisktperspektiv. De fem nya delstaterna i ärstora jordbruksproducenter och infogas nu iTysklands jordbruksproduktion, som i sin tur utgören del av den jordbruksproduktion som omfattas avCAP.Den alleuropeiska bilden inom jordbrukspolitikengör alltså att en alleuropeisk jordbrukspolitik bliralltmer nödvändig -- det vill säga en politik som tarhänsyn även till den utveckling som kommer då detidigare statshandelsländerna förmår etablera eneffektiv jordbruksproduktion ochmarknadsekonomi.Det allt överskuggande målet förjordbrukspolitiken i det långa perspektivet måsteemellertid vara att infoga ävenjordbruksproduktionen och livsmedelshandeln i deinternationella frihandelssystem, som utgör.Det anförda föranleder följande frågor tilljordbruksministern:1. Är jordbruksministern beredd att medverka tillatt svensk jordbrukspolitik inriktas på enanpassning till EGs CAP och är jordbruksministerni så fall beredd att genast ta initiativ i denriktningen?2. Är jordbruksministern beredd att ta initiativ tillatt en alleuropeisk jordbrukspolitik formuleras såatt den kommande förändringen avlivsmedelsproduktionen i redan nubearbetas och inarbetas i en europeiskjordbrukspolitik?3. Är jordbruksministern, såsom ordförande iförhandlingsgruppen inom Uruguay-rundan förjordbruksfrågor och såsom svenskjordbruksminister i beredd att ta initiativinom förhandlingsgruppen för att åtadkomma enomstart av förhandlingarna även inom detjordbrukspolitiska området?den 31 januari1990/91:137 av () tilljustitieministern om opartisk rättegång införopartisk domstol:Enligt artikel 6 i konvention omskydd för de mänskliga rättigheterna skall var ochen vara berättigad till opartisk rättegång inför enoavhängig och opartisk domstol både i civilasaker -- när det gäller att pröva hans civilarättigheter och skyldigheter -- och i straffsaker --när det gäller att pröva anklagelser för brott.I rätten till en opartisk rättegång inför en opartiskdomstol ligger bl.a. att ingen av parterna skall hainflytandet på domstolens sammansättning, ellerockså skall bägge parter kunna inverka påsammansättningen och i så fall på samma sätt(jämför systemet med skiljemän). Denna principhar emellertid inte fått genomslag i den svenskarättgångsbalken.I varje fall i de tre största tingsrätterna, ,och , stämmer åklagarna in sinamål inte till domstolen som sådan utan till en vissdomare. Detta kan ske till följd av att tingsrätternai samråd med åklagarmyndigheterna har ordnatarbetet så att en domare som sysslar med brottmålunder en given period, i regel , ''samarbetar''med en viss åklagare.Detta system gör det också möjligt för åklagarna attmed samma teknik öka eller minska olika domaresarbetsbörda. En domare som i sin rättstillämpningsärskilt vinnlägger sig om en korrekt behandling avtilltalade och som kanske är särskilt sträng i sinbevisprövning kan få sina förstörda genomatt på sin rotel få in en mängd brådskande ocharbetskrävande mål, som kollegerna gårfria. kan placera extraåklagare att tjänstgöra hos den utsatte domaren,men domaren kan inte påräkna extra hjälp.Denna företeelse har särskilt uppmärksammats iGöteborg, där den delvis utgör ett inslag i den s.kGöteborgsandan -- den anda som av vissabedömare anses prägla rättslivet i Göteborg.Göteborgsandan har ingående behandlats iradioprogrammet medanledning av att hovrätten helt frikände en personsom av dömts till l8 års fängelseför grova våldsbrott. I 45 kap. rättgångsbalkenfinns regler om allmänt åtal. Avtingsrättsinstruktionen som regeringen utfärdarframgår att , och Malmötingsrätter beslutar var och en sin egenarbetsordning.Jag frågar härmed justitieministern, om hon haruppmärksammat att reglerna i 45 kap.rättegångsbalken om alllmänt åtal tillämpas på ettsätt som strider mot Europarådskonventionenskrav på opartisk rättgång inför opartisk domstoloch om hon i så fall är beredd att föreslå behövligaändringar i eller vidta annanlämplig åtgärd.den 31 januari1990/91:138 av () till statsrådetBengt om tillsyn och uppföljning av denframtida barnomsorgen:I budgetpropositionen aviseras en ökad samverkanmellan barnomsorg och skola. Vidare framhålls att''de krav på helhetssyn som ställs på barnenspedagogiska och sociala utveckling talar nu för attföra samman barnomsorg och skola i en gemensamlokal organisation. Starka pedagogiska och socialaskäl talar således för att låta dem växa samman''.Något förslag finns dock inte som kan ligga tillgrund för ett beslut. Den framtida organisationen ikommunerna kan utformas genom en nynämndorganisation. På länsplanet saknastillsynsmyndighet liksom på riksplanet. Någotförslag föreligger inte när det gäller vem som påriksnivå skall få tillsyns- och uppföljningsansvar förbarnomsorgsverksamheten.I dag ligger det ansvaret på somockså utvecklar och samlar ihop stor kunskap inomdetta område. Ändras detta förhållande borderedan i dag detta vara beslutat för att ge möjlighettill god kompetens hos den personal som kommeratt få ansvaret för verksamheten.Den flexibla skolstarten som medges på grund avbesparingskäl är också starkt oroande. Omsorgenom barnens pedagogiska och sociala behov kan inteha varit anledning till detta plötsliga beslut.Hela denna utveckling tyder på starka krafter somförsöker förändra nuvarande verksamhet, främstav ekonomiska skäl. Man kan med fog då fråga sigpå vilket sätt regeringen tänker sig att tillsynen överden nya samverkansformen skall ske.Jag vill med anledning av detta fråga regeringen omsocialstyrelsen fortsättningsvis kommer att fåbibehålla sin tillsyn och uppföljning avbarnomsorgen eller om det nya kommeratt ta över dessa uppgifter.den 4 februari1990/91:139 av () tillutbildningsministern om Radio Södertälje:Radio är ett unikt exempel på enfungerande lokalradio. Stationen har sänt egnadagliga sändningar under . Detta ärnaturligtvis en stor tillgång för kommunensinnevånare, och har skapat erfarenhet fören framtida decentraliserad professionellradioverksamhet. Ett unikt inslag i radionsverksamhet är dess sändningar för denassyrisk/syrianska folkgruppen.Ekonomiskt är inte Radio någon dyrlösning. Lokalradion kostar ca . Det innebär inte att Södertäljebornaär missgynnande, eftersom de också har glädje aven del av Radio sändningar. Men enlokal radiostation av Radio typ innebäruppenbarligen inget resursslöseri.Ett organisatoriskt problem utgör RadioSödertäljes knytning till . Det ärsvårt för den centrala administrationen att bedömaRadio behov och förutsättningar. Ettuppseendeväckande resultat av detta är ledningensförslag att inkassera hela Radio Stockholmssparbeting genom att föreslå nedläggning av RadioSödertälje. Det bottnar i en oförståelse av despeciella behov som regionalt centrumutanför har. En sådan lösning skulleantingen mycket hårt drabba bevakningen avSödertälje, eller gå ut över övriga kommuner ilänet.Däremot är det lätt att konstatera att RadioStockholms resurser inte står i rimlig proportion tillbevakningsansvaret för 25 kommuner med 1,6miljoner invånare. I förhållande till invånare- ochkommunantal har bara hälften avde resurser som övriga lokalradiostationer har.De vore en fördel både för ochRadio om den senare organisatorisktskulle kunna bli en egen enhet inom SLRAB. Dettabör i princip vara möjligt inom nuvarandebudgetramar, men det framstår som rimligt attradiostationerna i får en ekonomisktilldelning som är mer i proportion med regionensbefolkningsstorlek och kommunantal.Jag vill därför ställa följande frågor tillkulturministern:Är statsrådet beredd att ta initiativ till att ge RadioSödertälje ställning som självständiglokalradiostation honom SLRAB?Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att deekonomiska ramarna till lokalradion i Stockholmslän bättre anpassas till regionens befolkningsstorlekoch antalet kommuner?1990/91:140 av () till statsrådet om sekretessen i den nyafolkbokföringslagen:Riksdagen beslutade om lag omfolkbokföringsregister. En stor del av varmotståndare till att fatta beslut om en registerlaginnan de materiella reglerna för den framtidafolkbokföringen var kända. Bland annat varfolkpartiet liberalerna av den uppfattningen.När insamlingsarbetet nu tar sin början ute i resp.skattemyndigheter och församlingar tonarproblemen med integritetsfrågorna fram. har varit mycket varsam medde uppgifter som kyrkböckerna innehåller. kyrkofullmäktigeordförande har haft tillträdetill böckerna. Detta är självklart en trygghet för allade människor som velat ha uppgifter skyddade förinsyn eller offentlighet. Inte minst för att inte skadade relationer som de lever i.Sekretessfrågorna vid överförande avfolkbokföringsmaterialet till skattemyndigheternaär olösta. Detta har medfört att kyrkoherden i Tunaförsamling i med enhälligt stöd avkyrkoråd och kyrkofullmäktige vägrar att lämnaöver uppgifterna till skattemyndigheten. Dettaförfaringssätt är inte ett medvetet försvårande förskattemyndigheten på grund av motstånd motreformen som sådan. Kyrkoherden grundar sig heltoch fullt på omtanke och hänsynstagande till deegna församlingsmedlemmarnas integritet. Derasuppgifter skall inte lämnas ut under nuvarande bristpå sekretess anser präst och kyrkopolitiker. Ettstort antal kyrkoherdar delar denna uppfattning.Datainspektionen har framhållit svårigheterna medatt ta ställning till lagregleringen avregisterfrågorna först och den materiellaregleringen av folkbokföringen senare.Med hänvisning till tveksamhet och deuppenbara svårigheter som uppstått i den praktiskahanteringen vill jag ställa följande frågor tillstatsrådet:1. På vilket sätt avser regeringen att skapa ettfullgott sekretesskydd vid överförandet avfolkbokföringsmaterialet till skattemyndigheterna?2. Är regeringen beredd att successivt genomföraikrafträdandet av reformen så att den materiellaregleringen kan ske och integritetsfrågorna kan fåen fullgod lösning?3. Är regeringen beredd att överlåta självaregistreringen till vederbörande församling i de fallförsamlingen så önskar?8§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 25 januari1990/91:357 av () tillutbildningsministern om musikstiftelser ochmilitärmusik:Den granskning av försvarsmaktens musiktjänstersom genomfördes under delar av 1990 på uppdragav regeringen tycks ha haft som syfte att se påbehov, organisation och ekonomi. Något annat kanman inte utläsa av uppdragets innebörd. Deslutsatser som utredningsgruppen kom fram till harblivit starkt ifrågasatt. Dessutom har dekulturpolitiska aspekterna, som militärmusikenskvalitet och den svenska blåsartraditionenbevarande, nästan helt kommit bort.Berörda musikstiftelser och musiker ser plötsligthur grunden för deras möjligheter att arbeta somblåsarsymfoniker riskerar att dras undan genom ettförsvarspolitiskt beslut. måste kulturpolitiskaaspekter också vägas in. Arméchefens förslag fårorimliga och orättvisa konsekvenser för bl.a.Stiftelsen , dess musiker och denmycket gamla blåsartraditionen i länet. Vidregionaliseringen av Regionmusiken den 1 januari1988 tilldelades de stiftelser som inte skulle hatjänstemusik medel som motsvarade det antalmusikertjänster som flyttades över från staten tillstiftelserna. Östgötamusiken, som också fick ettförsvarsmusikåtagande, fick snarare en mindreandel.Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga:Vilka åtgärder tänker regeringen vidta så att inteden svenska blåsartraditionen riskerar att gå igraven genom ett försvarspolitiskt beslut?1990/91:358 av () tillstatsrådet om åldringsvården:Bengt har i uttalat följande:''Vi måste vara självkritiska. Vi bortsåg från hurstor ensamheten kan bli hos de riktigt gamla och vibortsåg från att det behövs vårdformer mellan detegna hemmet och långvården. Det är uppenbart atti klarar inte servicehusen sin uppgiftlängre. Det finns plats för uppryckning -- och dentycker jag skall komma . ''Med anledning av ovanstående frågar jag:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att gekommunerna möjlighet att ge vård åt de tusentalsmänniskor som skulle ha haft plats på deålderdomshem som nendlagts enligt förslag ochriktlinjer från den socialdemokratiska regeringen?den 29 januari1990/91:359 av i (m) tillstatsrådet om kommunernas taxe-och avgiftshöjningar:Enligt uppgift i media skall nu särskilda''priskontrollanter'' bevaka att varuhus och butikerinte höjer priserna kraftigt. Tyvärr är inga''priskontrollanter'' utsedda för kommunens del.Från det socialdemokratiskt styrda kanlämnas några exempel på mycket kraftigakommunala prishöjningar.Sjukvård plus , fjärrvärme 60, fritidskort 50,länstrafik 38, kopiering 300, bad 37, parkering 34,djursjukhuset 25 och sotning plus 34 %.Vilka åtgärder är statsrådet berett vidtaga medtanke på kraftiga taxe- och avgiftshöjningar ikommunerna?1990/91:360 avBarbro () till utbildningsministernom ökade platser på apotekar- ochreceptarielinjerna:Vid 1989/90-års beslöt om enökning av antalet platser med 20 på varderaapotekarlinjen och receptarielinjen under denaktuella treårsperioden.I proposition 1990/91:100 fanns inga platserupptagna på grund av medelsbrist.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vad avser regeringen göra för att få fram medel tillnästa år för att finansiera dessa platser?1990/91:361 av () tilljustitieministern om tingsrätt:Det har framgått av bl.a. pressartiklar attStockholms tingsrätt överskridit sin budget pågrund av ett fåtal mycket tunga och krävande mål.Därför måste man nu dra ned på verksamheten.Detta innebär att såväl lokaler som personal förnärvarande och kanske kommeratt utnyttjas mycket dåligt.För alla oss som hör talas om den långahandläggningstiden vid vissa tingsrätter, speciellt istorstäderna, förefaller detta vara orimligt. Lägetkan icke ha undgått att komma tilljustitieministerns kännedom.Vad ämnar justitieminister vidta föråtgärder för att verksamheten inom den hårtbelastade tingsrätten i åter börjarfungera normalt?1990/91:362 av () tilljustitieministern om irakiska ambassadensvideoövervakning:På den irakiska ambassaden har man monterat flerarörliga videokameror. Alla som passerar på gatanskall filmas. Svensk polis kan visserligen inteingripa mot diplomater som åtnjuter immuniteteller mot främmande lands territorium --exempelvis en ambassad. måstedock på något sätt kunna ingripa mot otillbörlig,integritetskränkande och enligt svensk lag otillåtenövervakning. Övervakningen sker i detta fall mitt ivår huvudstad på en gata, där vanliga svenskarmåste passera varje dag.Vad ämnar justitieministern vidta för åtgärder föratt förhindra den uppenbara och mot svensk lagstridande kränkningen som dennavideoövervakning innebär?1990/91:363 av Margó () tilljustitieministern om våldtäktsbrott:Med anledning av den diskussion som förekommiti massmedia om en hovrätts bedömning i ettvåldtäktsmål vill jag fråga justitieministernföljande.Avser statsrådet att vidta några åtgärder så att enkvinnas uppträdande före en våldtäkt inte skallavgöra om brottet betecknas som grovt eller ej?den 31 januari1990/91:364 av () tillsocialministern om åtgärder mot doping:Alla tillgängliga uppgifter tyder på att missbruketav dopingmedel ökar i . För mer än etthalvår sedan lades ett förslag om skärpning avstraffet mot dopinghandel och utökning av detkriminaliserade området. Alla instanser varpositiva till utredningens förslag. Trots detta harregeringen inte lagt något förslag om en skärpt anti-dopinglagstiftning. Det är svårt att förståregeringens ointresse för denna viktiga fråga.Idrottsrörelsen i är kritisk till regeringenssenfärdighet. Idrotten gör stora ansträngningar föratt stoppa dopingen och behöver det stöd som enskärpt lagstiftning skulle ge. Jag anser att det äroförsvarligt att vänta med beslut i en så här viktigfråga.Min fråga till socialministern är:När kommer regeringens proposition om skärptlagstiftning mot dopinghandel och utökning av detkriminaliserade området?den 31 januari1990/91:365 av () tilljordbruksministern om en utredning omträdgårdsnäringen:Trädgårdsnäringen har likviditetsproblem,utsätts för en osund konkurrens från EG och harmånga frågetecken inför ett närmande till EG.Centerpartiet har krävt en utredningom trädgårdsnäringens framtid. Kravet har varjegång avslagits av riksdagsmajoriteten. Men i höstasvar utskottet enigt om att det fanns behov av enutredning. Det gjordes inget tillkännagivande, mensocialdemokraterna i utskottet gav ett löfte om atten utredning skulle komma. I en tidningsintervjustrax uttalade jordbruksministerntveksamhet till en utredning. Jag anser att det ärbråttom att få en utredning och ett förslag omträdgårdsnäringspolitiken. En utredning börtillsättas snarast.Mot denna bakgrund ställer jag frågan tilljordbruksministern:När får vi en trädgårdsnäringsutredning?1990/91:366 av () tillfinansministern om slutdag för inlämning avsjälvdeklarationer:Enligt 34 § 1 mom. i taxeringslagen skallsjälvdeklaration vara inlämnad senast den 15februari under taxeringsåret. Om så inte sker kandeklaranten drabbas av förseningsavgift.I år inträffar . Eftersomtaxeringsmyndigheterna ändå inte har öppetlördag/söndag vore det praktiskt för deklaranternaom de fick lämna in sina deklarationer senastsöndag utan att därförbehöva riskera att drabbas av förseningsavgift.Detta förfaringssätt skulle på intet sätt fördröjataxeringsmyndigheternas arbete. Däremot skulledet ge deklaranterna, som i de allra flesta fall måsteanvända helgerna för att skriva sina deklarationer,ytterligare två värdefulla dagar för att utföra sittdeklarationsarbete.Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag frågafinansministern:Avser finansministern vidtaga några åtgärder föratt möjliggöra för årets deklaranter att inlämna sinasjälvdeklarationer ?1990/91:367 av () till statsrådet om familjeplanering inom detbilaterala biståndet:Befolkningsfrågan är av avgörande betydelse förutvecklingen i .