prot · GF0923 · 1991-11-12 00:00:00 — Det gällerlika väl vid denna konkurs som vid andrakonkurser.Jag beklagar självfallet de enskildaförsäkringstagare som drabbats av Njords konkurs,men det har inte framkommit någraomständigheter som talar för att staten bör ersättadem för förluster i anledning av Njords konkurs.Birger har också frågat vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att förhindra attnågot liknande inträffar . Såvitt avserkreditförsäkring ingår frågor av det slaget i detuppdrag som lämnats den av regeringen tillsattautredningsmannen. Mera allmänt kan detkonstateras att det i många medlemsstater inomEG finns garantisystem av olika slag till förmån förförsäkringstagare i händelse av ettförsäkringsbolags konkurs. I betraktande av vadsom nu inträffat med försäkringsbolaget kanman överväga om inte ett liknande system skulle haen funktion att fylla även i . Jag är dock inteberedd att nu ta ställning till vilka åtgärder som kanbehöva vidtas för att förstärka försäkringstagarnasställning. Det kan finnas anledning att återkommatill frågan när resultatet av finansinspektionens ochden särskilda utredningsmannens arbete föreligger.Anf. 50 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret.Min fråga berör det aktuella problemet med Njordskonkurs. Den gäller också, som statsrådet mycketriktigt sade, vad vi kan göra för att förhindra ettupprepande.Försäkringsbolaget var ett ungtförsäkringsbolag med tre separata avdelningar:sakförsäkringar, borgens- och kreditförsäkringaroch den tredje avdelningen var internationellåterförsäkring. Det är alltså sakförsäkringarna somjag har tagit upp i min fråga.Det finns exempel på företagare som har tecknatförsäkring. De har betalat sina i lagaordning. De har trott sig ha ett fullgott skadeskydd.Det har inträffat bränder, svåra bränder i vissa fall.Försäkringsbolaget har gått i konkurs, och de somär försäkringstagare har alltså inte fått ut någonersättning för inträffade skador.Statsrådet och jag är säkert överens om att det ärde små och medelstora företagen som vi måstebygga den ekonomiska utvecklingen på i Sverige.Jag skulle inledningsvis vilja fråga statsrådet omhan anser att de sakförsäkringar som företagen hartecknat har gett ett fullgott skydd. Dessutom skullejag vilja ställa ytterligare en fråga: Hur skulle dedrabbade sakförsäkringstagarna ha kunnat garderasig mot denna utomordentligt ovanliga händelse?Ett försäkringsbolags konkurs -- det var sedanen liknande händelse inträffade.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Jag är överens med att småföretagen är en ryggrad i svenskekonomi . De är en utvecklingsfaktorsom vi måste skapa bättre arbetsvillkor för. Det ärett av skälen till regeringens förslag på olikaområden.Här är det fråga om ett enskilt företag som har gåtti konkurs. Liksom i olika sammanhang när företaggår i konkurs kan fordringsägare av olika slagkomma att bli skadelidande. Det är en ofrånkomligoch beklaglig följd av konkurser.Frågan är om staten har något ansvar i det härsammanhanget. Den slutsats som jag ochregeringen har dragit är att det inte finns någontingsom visar att staten skulle ha ett ansvar. Det skullei så fall inte enbart gälla dessa mindre företag. Detskulle gälla samtliga fordringsägare i konkursen.Anf. 52 ():Fru talman! Jag skall be att få läsa ett par rader urNjords årsredovisning: ''har under åretfortsatt sin kraftfulla tillväxt inom allaverksamhetsgrenar.'' Litet längre ned står:''Med de stora svängningar på marknaden somförevarit , där flera svenskaförsäkringsbolag fått vidkännas stora sänkningar avsitt konsolideringskapital har lyckats ökasitt. ''Jag förstår mycket väl varför inte statsrådet svaradepå min fråga om hur sakförsäkringstagarna skulleha kunnat gardera sig. Jag har mycket svårt att hittanågot svar på den frågan. Kan statsrådetåterkomma och ge mig ett svar i något av deföljande inläggen vore jag tacksam. Här finnsnämligen företrädare för försäkringsbolaget, härfinns sakförsäkringstagare som anser att det bordetillsättas en opartisk utredning. Det beror bl.a. påatt det bland revisorerna finns en revisor som tillhörfinansinspektionen.Jag skulle vilja fråga: Är statsrådet beredd atttillmötesgå denna begäran från försäkringsbolagetsföreträdare och från sakförsäkringstagare, atttillsätta en opartisk utredning?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Det är två frågeställningar. Låt migbeträffande den första återigen säga att det inte ärmöjligt för staten att gå in och i olikakonkurssituationer hålla dem som drabbasskadeslösa. Det är fullkomligt omöjligt, och det ärjag övertygad om att och jag äröverens om. Detta är en besvärlig situation förmånga mindre företag. Det är beklagligt. Det trorjag också att vi är helt överens om.Beträffande de utredningar som företas räknar jagmed att finansinspektionens internutredning kanföredras för mig . När det sker kommerjag naturligtvis att värdera den utredningensresultat och vidta de eventuella åtgärder som kanbli nödvändiga.Anf. 54 ():Fru talman! Jag vet inte om statsrådet har uppfattatatt detta är en speciell fråga. Det gäller ettförsäkringsbolag, en händelse som väl ingen av ossminns har skett tidigare. Det var detsenast hände.Om vi har tagit en skadeförsäkring, har vi väl allaräknat med att vi har ett fullgott försäkringsskydd.Jag har exempel på ett par företag som har råkatsärskilt illa ut. Det ena företaget har ca 80anställda. Det är det helt dominerande företaget påorten. Totalt för de två företag som jag har tagit upprör det sig om ca 7 milj.kr. Ur statens synpunkt ärdet en liten summa, men för de här företagen kandet vara helt avgörande för att de skall kunna levavidare. Om de skulle komma på obestånd, kan detkomma att kosta staten mycket mer iförlängningen. Därför vill jag vädja till statsrådetatt regeringen måtte ta upp frågan på nytt, isynnerhet för de här två företagen som har drabbatsextra hårt, samt att man även väger insysselsättningspolitiska aspekter i frågan.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Detta är inte fråga om viljan att stöttade företag som är berörda. Alla beklagar vi derassituation. Jag är väl underrättad om vad som harinträffat. Jag är väl underrättad om deras speciellasituation. Här är det fråga om huruvida staten skallgå in utan anledning och ersätta företag som hardrabbats i en konkurs. Det är en fråga med generellverkan och av principiellt mycket stor betydelse.Det är inte fråga om bara tre företag. Det äralldeles uppenbart att skulle staten gå in och göraett särskilt åtagande i de här fallen gäller detsamtliga fordringsägare. Det får också verkan påmånga andra fall där man kan anse att det äroskäligt att enskilda drabbas. Här är det fråga omhuruvida staten skulle ha kunnat ha ett delansvar.Ingenting tyder på detta. Det finns alltså ingenanledning och ingen möjlighet för regeringen attgöra något undantag från de principiella riktlinjersom kan gälla i det här sammanhanget.Anf. 56 ():Herr talman! Jag är väl medveten om att detta ärett s.k. blandat försäkringsbolag. Det är bara någraår sedan man fick den möjligheten. Jag har ocksåläst regeringsbeslutet som gav den härmöjligheten. Där står det faktiskt attförsäkringsinspektionen skall utföra mycketnoggranna och regelbundna granskningar. Det vardärför jag ställde frågan om det kan vara lämpligt --det tycker alltså inte jag -- att finansinspektionen såatt säga utreder sig själv. Jag tycker att det vore välmotiverat att ha en opartisk utredning. Jag tyckeratt det är litet tråkigt att inte statsrådet är bereddatt gå med på den saken. Jag tycker att det finnsanledning att tillsätta en opartisk utredning, så attinte sakförsäkringstagarna och företrädarna förförsäkringsbolaget tror att granskningen är jävig.Jag skulle ett litet ögonblick vilja beröra delångsiktiga problemen. Inom EG säger statsrådetatt det finns garantisystem. Jag har tittat litet grandpå EGs bestämmeler. Där finns både garantifondoch utjämningsfond. Det är tydligt att statsrådet ialla fall är på det klara med att det finns brister inuvarande lagstiftning, och att statsrådet är bereddatt ta bort de brister som finns.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Det är uppenbart att det finns, som jagredovisade, en utredningsman som utreder vissafrågor om kreditförsäkring och återförsäkring avkreditförsäkring. Det finns anledning attåterkomma till ställningstagandena närutredningsmannen har presenterat sitt resultat.Vad gäller frågan om den utredning som bedrivsinom finansinspektionen klargjorde jag tidigaremin inställning, nämligen att så fort dennautredning har överlämnats till mig, kommer jag attvärdera den och även att ta ställning till om detkrävs kompletterande åtgärder. Skulle det krävaskompletterande åtgärder kommer jag självfallet attse till att sådana åtgärder vidtas.Anf. 58 ():Fru talman! Jag är tacksam för det senaste svaret.Samtidigt är både statsrådet och jag väl medvetnaom att en konkursutredning tar . Det kandröja fyra innan de drabbade företagen kanfå någon form av utdelning. Jag tycker alltså att detskulle finnas anledning för regeringen att i de tvåfall som jag nämnde -- ett företag i och ettföretag i -- väga in desysselsättningspolitiska aspekterna. Man måstegöra en total samhällsekonomisk bedömning.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Vi diskuterar olika saker. Vi kan taupp frågan om utredning. Finansinspektionensutredning kommer sannolikt att kunna bekantgörasför mig . Då finns det anledningatt värdera den. Den särskilda utredningsmannenkommer att lämna sin rapport och sinaöverväganden . Det är också inommycket kort tid.Den andra frågeställningen är inte en fråga omhuruvida staten skall ge särskilt stöd till tre mindreföretag eller inte. Det är fråga om statensskyldighet när det gäller en allmän konkurs, där detfinns risk för att både enskilda och företag liderskada. Detta är beklagligt, men det är ingentingsom staten kan gottgöra. Det skulle leda tilloöverskådliga konsekvenser i andra sammanhang.Anf. 60 ():Fru talman! För att vi inte skall missförståvarandra, förmodar jag att statsrådet menar utredning, dvs. när det gäller denutredning som skall vara klar . Omjag är rätt underrättad, kommer den utredningeninte alls att ta upp de problemställningar som jag nuanser skall behandlas i sammanhanget. Det gälleratt se om finansinspektionens myndighetsutövninghar skett på ett korrekt sätt. Även revisorer ochstyrelse har ansvar i ett bolag -- som i det här falletett försäkringsbolag.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Det pågår två utredningar. företas en intern utredning.Denna kommer jag självfallet att ta del av så fortden här klar. Det kommer att ske . Jag ärsedan, om det skulle visa sig nödvändigt, beredd attvidta eventuella kompletterande åtgärder.Anf. 62 ():Fru talman! För att företrädare förförsäkringsbolaget och sakförsäkringstagare skallkänna sig riktigt lugna, hoppas jag att statsrådettillsätter en kompletterande utredning såsmåningom.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:106 om momsen ochteatrarnaAnf. 63 Statsrådet ():Fru talman! har frågatfinansminister vad som kommer attgöras för att rätta till den med anledning avskattereformen uppkomna ekonomiska situationenför bl.a. de kommunala teatrarna. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan.I samband med reformeringen av mervärdeskattenundantogs från skatteplikt bl.a. vissakulturaktiviteter -- däribland teaterföreställningar.Konsekvensen av ett undantag från skatteplikt äratt det inte föreligger någon rätt att dra av denmervärdeskatt som belöper på de förvärv som görsför verksamheten. Situationen är i detta hänseendedensamma för alla som tillhandahåller varor ellertjänster som inte är skattepliktiga. banker och försäkringsbolag såväl somteaterföretag.För att undanröja vissa konkurrensprobleminfördes i samband med reformen också en generellavdragsrätt för ingående mervärdeskatt ikommunal och landstingskommunal verksamhet.Denna ordning syftar till att utjämnamervärdeskattens snedvridande effekter vid valmellan egenregi resp. upphandling. Detbör emellertid betonas att denna ordning totalt settinte innebär några egentliga kostnadsfördelar förkommunerna. Den ekonomiska fördel somavdragsrätten medför får kommunerna gemensamtutge ersättning för till staten genom den s.k.avräkningsskatten.Den kommunala kulturverksamheten kan varaorganiserad på olika sätt. I vissa kommuner ingårverksamheten som en del i den kommunalaverksamheten. I andra har t.ex.teaterverksamheten lagts i ett kommunalt bolageller i en stiftelse med kommunen som huvudman.Genom att det i det första fallet är kommunen somdirekt bedriver verksamheten omfattas deningående mervärdeskatten av den generellaavdragsrätten. I det andra fallet föreligger -- liksomför privatteatrarna -- inte någon avdragsrätt överhuvud taget. Som jag har påpekat innebärden kommunala avdragsrätten emellertid intenågra egentliga kostnadsfördelar totalt sett.Inom bereds för närvarandeett ärende som rör den kommunalateaterverksamheten och som har initierats avSvenska . Jag är därför inte beredd attnu ta ställning i dessa frågor.Anf. 64 ():Fru talman! Statsrådet säger att han nu inte ärberedd att ta ställning i frågan. Jag förstår att detberor på att det nu pågår en beredning av ärendet.Medan gräset gror dör kon. är teaterkossornainte riktigt döda , men de är starkt försvagade.Jag utgår från att det aktuella ärendet snart ärfärdigberett.Detta är ett typexempel på en björntjänst. Tankenvar god när teatrarna befriades från momsen. Mendet fick en negativ effekt för de flesta av teatrarna.För en del teatrar innebär detta att ekonominförsämras med miljonbelopp. har teatrarnaförsökt att motverka detta genom att helt enkeltägna sig åt skatteplanering. Skenbolag bildas, ochkoncerner bildas. Ett exempel är att ettrenhållningsverk har slagits ihop med en teater.Förutom att det är direkt stötande med avfalls ochteaterförvaltningen som namn, är det inte sådanverksamhet som teatrarnas eller kommunernasledningar skall behöva ägna sig åt.Detta har för en del teatrar blivit den mesttidskrävande ekonomiska frågan . Det har ocksåinneburit stora problem i samband med att turnéeroch annat har fått ställas in.Förra veckan fick min egen hemkommun punga utmed ett miljonbelopp till teatrarna ochkonsertbolaget för att kompensera förmomskostnaden. Med tanke på den ekonomi somden kommunen har var det ytterligare en spik ikistan.Jag har sedan jag ställde frågan fått en kopia av ettbrev som finansministern skickade till enfrågeställare i slutet av valrörelsen. Hon var dåännu inte finansminister men förväntades bli det.Hon slutade brevet med att säga att det är hennesavsikt att verka för att dessa problem skall lösassnarast möjligt. Jag hoppas att de båda kollegornapå departementet samarbetar kring denna fråga.Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! kan det vara önskvärt att varaskattskyldig till mervärdeskatt, ibland kan det varaönskvärt att inte vara det.Som framgår av mitt svar är det inte alltid som enmomsbefrielse innebär fördelar. Uppenbarligengör det inte det i det här fallet.Det finns naturligtvis all anledning att upprätthållaen strikt skatteprincip. Jag förutsätter att vi äröverens om att man inte kan få avdragsrätt förmervärdeskatt om man inte är skattskyldig för attbetala på de positiva inkomster man faktiskt har.Det finns ett speciellt ärende som för närvarandebereds. Därför vill jag inte gå in på den specifikafrågan. Jag noterar att symmetri och principerupprätthålls inom skattesystemet. Skallförändringar göras, krävs det att förändringar görspå bägge håll.Anf. 66 ():Fru talman! Som statsrådet så riktigt påpekarframfördes, i samband med höstsamlingen påGöteborgs stadsteater teaterchefen önskemålet omatt få teatern momsbelagd. Han sade då att om mansamtidigt kunde befria restauranger som klagatöver momsen, skulle han se positivt på att i stället fåtatern momsbelagd. Detta skulle innebära positivafördelar för teatern.Det viktigaste är trots allt att teaterledningarnaskall kunna ägna sig åt annat än denna typ avplanering. Det viktigaste är att få ut godteaterverksamhet, inte att som första fråga på varjesammanträde behöva behandla momsfrågan ochproblemen som följer därav. Jag ser fram emotberedningen inom departementet. Jag hoppas attden får ett gott resultat.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att fråganom vem som skall betala moms och inte skall göradet måste ses utifrån ett övergripande principielltresonemang snarare än utifrån resonemanget omvem som vinner eller förlorar. Jag tror att vi äröverens om det. Det gäller att hitta en systematiksom också anknyter till EG.Rent generellt visar problemet återigen på vad somhänder när beskattningen är så hög som den är iSverige.Anf. 68 ():Fru talman! Jag vill på det bestämdasteunderstryka det sista som statsrådet sade.Det har gjorts en ganska omfattande utredning närdet gäller de stora teatrarna och konsertbolaget iGöteborg som visar på hur frågan skulle kunnalösas på olika sätt. Jag tar mig friheten att senareöverlämna ett exemplar av utredningen tillstatsrådet.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:120 ombostadsproduktionenAnf. 69 Statsrådet ():Fru talman! har frågatnäringsministern hur regeringen avser attupprätthålla den bostadsproduktion om ca 40 000lägenheter som behövs för att undvikabostadsbrist.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Regeringen har lagtfram förslag om bostadsbyggandets finansiering år1992, m.m. Förslagen innebär bl.a. att statengenom kreditgarantier säkrar finansieringen av detbostadsbyggande som olika byggherrar villgenomföra. Det bostadsbyggande som marknadenefterfrågar kommer således att kunna utföras. Enfinansieringsordning med sådana egenskapermedför att man inte får långsiktiga obalanser i formav lägenhetsöverskott eller bostadsbrist.Som jag har redovisat tidigare här i kammareninleds nu arbetet på ett nytt förenklatfinansieringssystem för tiden . Arbetetkommer i denna del att ha samma utgångspunktsom det lagda förslaget. Jag räknar med att det nyafinansieringssystemet kommer att kunna redovisasunder våren.Anf. 70 ():Fru talman! Låt mig först få gratulera Bo Lundgrentill de nya arbetsuppgifterna. Jag har inte hafttillfälle att göra det tidigare.Jag vill också tacka för svaret, som jag dock intetycker gav några konkreta besked om hurbostadsproduktionen skall kunna upprätthållas.Skälet till min fråga är de prognoser som lämnats avbl.a. byggentreprenörerna om en nedgång avnyproduktionen . Denberäkningen gjordes innan regeringen lämnade sinbostadspolitiska proposition. Regeringens förslagom att riva upp räntelånesystemet skapar oro ochosäkerhet, eftersom regeringen inte, liksom BoLundgren redovisar i sitt svar, kunde presenteranågot nytt system. Det får branschen vetskap omförst . Vem vågar då, BoLundgren, bygga nytt när man inte kännerförutsättningarna? Osäkerheten dämparbostadsproduktionen ytterligare.Som om inte detta räckte, kom den kraftigareduktionen av investeringsbidraget, bibehållandetav den s.k. räntebidragstrappan, sämre lånevillkorför allmännyttiga bostadsföretag samt att garageinte får räknas in i låneunderlaget efter den 1 majnästa år.Detta höjer kostnaderna kraftigt inyproduktionen -- ja så kraftigt attByggmästareföreningen talar om en neddragningav produktionen med ungefär en tredjedel.Egentligen bör alla projekt som kan stoppas,stannas upp. Om dessa profetior slår in, skulle detge en nyproduktion på 20 000--25 000 nya bostädernästa år. Det är en katastrof för sysselsättningenoch ett slag mot bostadsförsörjningen.Jag upprepar därför min fråga. Vad avserregeringen att göra för att motverka detta ras ibostadsbyggandet?Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig tacka för gratulationerna. Detär en viktig och betydelsefull arbetsuppgift somligger framför mig.Det viktiga med bostadsfinansieringen, somunderlag för en hållbar bostadsproduktion förframtiden, är att ge fasta spelregler. Det gäller attse till att ha en bostadspolitik som totalt sett inteleder till en våldsamt ökad belastning påstatsbudget, hyresgäster och andra. De fastaspelreglerna ger möjlighet för ett behovsanpassatbyggande av bostäder och andra lokaler.Den styrning som socialdemokraterna har ägnat sigåt har visat sig helt misslyckad. Denbostadspolitik som bär ansvaret förhar lett till stora problem. Ett exempel på dennastyrning är det exempel som själv tarupp i debatten. Han säger att det är ett problem attgarage inte längre får räknas in i låneunderlaget.Ett generellt enkelt verkande system skall intebekymra sig om sådana saker som om garage ellerannat skall räknas in i låneunderlaget. Det skallvara enkla och hållbara system.Erfarenheterna av tid sombostadsminister, och andra socialdemokratiskabostadsministrar, visar sig när man skall beskrivabyggkostnadsutvecklingen till1981. Det är en ökning på . Det är i detnärmaste dubbelt så mycket somkonsumentpriserna utvecklades under samma tid.Det är först när det har blivit en kostnadsuppgångsom utvecklingen av byggkostnaderna av naturligaskäl har sjunkit något. Subventioner har tidigaremöjliggjort den kostnadsökning som följer avreglering, styrning och planering. Den utvecklingenmåste vi naturligtvis bort från. Det är min avsikt attge besked om detta hållbarabostadsfinansieringssystem som också germöjlighet till kostnadspress i byggandet.Anf. 72 ():Fru talman! Jag noterar att inte villge några besked om vilka åtgärder man villsätta in för att motverka den kraftiga nedgången ibostadsbyggandet.Bo Lundgren talar om behovet av fasta spelregler.Detta som regeringen ger sig in i att sökaförändra ett finansieringssystem utan att veta vadsom skall göras i stället. Det är motsatsen till fastaspelregler. Det är något som skapar osäkerhet ochsom gör att branschen inte vågar sätta igång medbyggandet.Bo Lundgren talar om regler som inte belastarhyresgästerna. Det är precis det som de förslagregeringen har lagt gör i så stor utsträckning. Ennybyggd trerumslägenhet kommer, om regeringensförslag genomförs, att i förhållande tillräntelånesystemet öka månadskostnaden för denboende med 1 500 till . Det är allt annat änatt inte belasta hyresgästerna.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Socialdemokratiska regeringensförslag om räntelånesystem, som vi lyckadesstoppa, hade inneburit kraftiga kostnadsökningarför t.ex. villaägare. De hade på grund avskulduppräkningar fått ett väsentligt dyrareboende. Det var ett system som även från andrautgångspunkter var omöjligt att genomföra. Detvar ett system som inte skulle kunna ha någonhållfasthet över huvud taget.För att klara detta med fasta spelregler, måste vi fåett klart förenklat system som kommer att kunnafungera . Det är det arbete som jagskall ge besked om . Det ärnaturligtvis min ambition.När det gäller frågan om resultatet avsocialdemokraternas bostadspolitik, kan vi seeffekten av en regleringsekonomi medsubventioner. Subventionerna har ökatexplosionsartat. Hyrorna har ökat mycket kraftigt.Ansvaret ligger på den tidigare regeringen, när mankan konstatera att har hyresnivån gåttupp med för en normallägenhet, dvs. Detta är orimligt.Anf. 74 ():Fru talman! Vi har dels haft en kraftigöverhettning på byggmarknaden, vilket drivit upppriser, dels har det genomförts en skattereform somgav människor mer i plånboken men som ocksåinnebar att de fick betala litet mer för bl.a. boende.När beskriver räntelånesystemet ochsäger att det skulle medfört kraftigt ökadeboendekostnader, är detta felaktigt. Den enskildesbostadsutgift hade inte stigit medräntelånesystemet. Det är skillnaden.På tal om osäkerheten vill jag erinra om vad MatsSiggelin från sagt. Hansade: måste vi snabbt få signaler från regeringenom hur bostadsfinansieringen kommer att se ut iframtiden. Annars förvärrasraset ytterligare. Regeringen har ansvaret för genom att inte ge besked nu får en situationdär byggandet dramatiskt sjunker ochbostadsförsörjningen drabbas av problem.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! kan en semantisk frågeställningvara ganska upplysande. När villförsöka försvara sitt tidigare fögderi nämner han atträntelånesystemet inte skulle ge så kraftigastegringar av bostadsutgifterna.