prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Omden här personen däremot sade att han hademycket att göra i utskottet och ville jag skulle köpaen flaska vin till honom på Systembolaget och jaggjorde det, skulle jag plötsligt vara häktningsbarenligt den svenska lagstiftningen. Gå ut och frågadem som drabbas av era bestämmelser. Är de somär 18 men inte tillfrågade?Jag skall sluta med att ge det mest horriblaexemplet. Den person som har fyllt 18 eller 19 årkan gå in på en restaurang och beställaalkohol. Han kan bli serverad av en servitris ellerservitör som inte har fyllt . Denna person, somalltså skall avgöra om en restauranggäst ärkompetent att inhandla alkoholdrycker, är självinte kompetent att inköpa en flaska lättvin påSystembolaget. Inkonsekvensen står som spön ibacken!Anf. 147 ():Herr talman! Jag vill understryka det som har sagtsav flera talare här under kvällens lopp, att en viktigdel av folkhälsoarbetet är att ytterligare få nerkonsumtionen av alkohol. Om detta är vinaturligtvis fullständigt överens. Däremot har vilitet delade meningar om hur vi bäst skall kunna nåde uppsatta målen.Många som besöker vårt land har svårt att förståsvensk alkoholpolitik. Framför allt gäller det våralagar och regelverk på alkoholområdet. Jag förståratt de tycker att det är svårt att förstå. Även försvenskarna själva är reglerna många gångerobegripliga. Läser man socialutskottetsbetänkande, framför allt vissa motioner ianslutning därtill, blir förvirringen än större. Detfinns ledamöter som ropar på mera restriktioner,personer som i andra sammanhang ondgör sig överKrångelsverige och som säger att vi har för mångalagar och förordningar. Det finns liberaler som villslå vakt om gällande monopolordning inomalkoholhandeln men som åker land och rike runtoch talar om monopol som det fördärvligaste somfinns. Det finns också de som talar om solidaritetmen som i andra sammanhang aldrig tar ordet i sinmun. är inte bara unikt utan ocksåfantastiskt!Lennart Brunander har i en motion en formuleringsom jag gärna vill instämma i. Han framhåller attförutsättningen för att vi skall kunna sänka eninternationellt sett redan låg alkoholkonsumtion ärdels att alkoholpolitiska åtgärder möts av sympatioch acceptans hos allmänheten, dels att man öppettalar om alkoholkonsumtionen ochmissbruksrisken.Detta är helt riktigt enligt min uppfattning.Jag tror att en stor majoritet av svenska folkettycker att lagstiftningen och regelverket påalkoholområdet är inkonsekventa och iblandfullkomligt obegripliga. Man kan t.ex. inte få enstarköl hur gammal man än är på en restaurang enminut före till en bit mat. När man är fyllda kan man köpa öl och brännvin ett partimmar före på Systemet. Man kan frågasig om sådana regler innebär att de som harproblem med alkohol får det svårare att komma åtsin flaska, eller menar man att de som går pårestaurang strax före för att få sig en bitmat utgör alkoholproblemet i . Vilka är detsom regelverket egentligen vill skydda i detta fall?Jo, såvitt jag förstår är det inte de som har problemmed alkoholen.I blir man myndig vid fyllda . Då fårman gifta sig, som redan sagts, man får ta lån ibank, man får bestämma över sin livssituation, manfår rösta och kandidera i politiska val. Det finnsinget hinder att bli statsminister. Men när man ärmyndig men under blir det direkt nobben påSystembolaget. Då har man inte längre samhälletsförtroende att köpa ens en starköl även om manskulle vilja göra det. Men efter kan man gåpå krogen och beställa in öl och snaps. Vari liggerkonsekvensen i detta?Herr talman! eller senare måste vi i inse att inkonsekvenser i lagstiftningen påalkoholområdet och regler som saknar förståelsehos den breda allmänheten inte är något effektivtsätt att minska konsumtionen av alkohol.Vi bör enligt min mening se överregelverket på alkoholområdet. Låt oss satsa ännumera på information om alkoholens faror och prövamånga olika vägar att förebygga missbruk.Förbudsmentalitet och regleringsiver behöver viinte mera av på detta område.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 21 tillutskottets betänkande, som innebär attåldersgränsen för inköp på Systembolaget sänksfrån 20 till 18 år.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Översyn av postverket, m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU29 Översyn av postverket samt mål ochriktlinjer för verksamheten åren 1992--1994, m.m.(förs. 1990/91:14 och prop. 1990/91:87 delvis).Anf. 148 i (m):Herr talman! Med tanke på kammarens knappa tidvill jag inte ta upp någon debatt om dettabetänkande angående postverkets mål ochinriktning.Jag kommer inte heller att yrka bifall till någon avde moderata reservationerna. Däremot står vimoderater självfallet i praktiken bakom dereservationer som vi har avgivit med anledning avdetta betänkande.Anf. 149 ():Herr talman! När man vill driva med svenskbyråkrati brukar man säga att i stället för att fattabeslut tillsätts det en utredning. Så elak och ironiskvill jag inte vara, för jag tycker att vårtutredningsväsende ofta är ett viktigt och mycketvärdefullt inslag i den demokratiska processen.Att en utredning pågår leder dock ofta till attdebatten tystnar och att ställningstaganden skjutsupp.Jag misstänker att så blir fallet även med de flestaspörsmål i detta betänkande. Vi i folkpartietliberalerna har dock inte motsatt oss att denföreslagna översynen sker och att den skallgenomföras skyndsamt. Utvecklingen inompostområdet går snabbt.Det finns emellertid även här och mångaintressanta frågor kring posten, t.ex.: Är denkonkurrenssituation som posten alltmer utsätts förbra för postens kunder?Det skall bli intressant att se utvecklingen i destörre städerna, där nu arbetar sig in påföretagsmarknaden. Finns det någon som vill göramotsvarande i glesbygden, kanske bygga upp enservice som omfattar såväl post, bank, varuhandel,tidningsutbärning som vissa sociala tjänster?Hur påverkar signalerna från EG postens fortsattautveckling och konkurrenssituation? Är postensjälv ett hinder för förändringar? Eller är detkommunikationsministern som enligt uppgift integillar att trafiksäkerhetsverket använder ?När kommer bankgirot att få ta över mer av denstatliga penningströmmen, och hur mycket skulledet betyda för postens inkomster?Blir det något av med det banksamarbete somskulle kunna rädda service i glesbygden på bådebank- och postområdet?Är ''övernattbefordran'' av brev det viktigasteservicemålet, när ''överminutenbefordran'' medtelefax slår igenom mer och mer?Denna och många andra frågor får taställning till när postens treårsplan --1994presenteras liksom när den departementalaöversynen läggs fram. Treårsplanen bör somutskottet påpekar redovisas i så god tid att inte endel av perioden förunnit innan beslut fattas.I allt detta får inte heller de sociala ochregionalpolitiska målen överges. De är viktiga föratt alla skall få del av den tillgång som en välfungerande postorganisation utgör.Herr talman! Det är alltid intressant att ta upp olikapostfrågor, men med hänsyn till kammarenstidsläge och min egen förkylning slutar jag nu medatt yrka bifall till reservation 1 och med att uttryckafolkpartiets stöd till reservationerna 5, 8 och 13.Innan jag lämnar talarstolen vill jag rikta ett tacktill , trots att hon tyvärr inte är här , för gott postsamarbete i utskottet och i post-och teleutredningen. Jag vill önska henne allt gottför , inte minst en välfungerande postgång, för det är ett område somhon säkerligen fortsätter att följa med intresse!Anf. 150 ():Herr talman! I denna sena timme nöjer jag migmed att yrka bifall till reservation 2, som handlarom inriktningen av översynen på fortsattheltäckande postservice.Vi i har i denna reservation understrukitvikten av att man vid denna översyn särskilt skall sepå glesbygdsområdena och på skärgårdsområdenasamt att man försöker att om möjligt utöka denservice som posten tillhandahåller.Vi tar också upp samverkan mellan posten ochandra företag, myndigheter m.m., som har berörtstidigare här . Strävan är att ge framför alltglesbygdsbor en bättre allmän service.Jag vill också konstatera att vi naturligtvis stårbakom det som vi har sagt i reservation 14, somhandlar om ett kulturporto. Enligt vår uppfattningär ett införande av ett kulturporto ett bra sätt attunderlätta för människor som har långt till ettbibliotek att kunna läsa god litteratur. Jag kommeremellertid inte att yrka bifall till den, utan jag nöjermig med att yrka bifall till reservation 2.Anf. 151 ():Herr talman! Regeringen har föreslagit attriksdagen skall godkänna att postverkets nästatreårsplan skall gälla åren 1992--1994. Regeringenanser att trafikutskottet och skall säga jatill planen utan att vi har fått se den. Det vägrar jagatt göra. Men alla övriga ledamöter i utskottetanser tydligen att det är rimligt att fatta in blanco-beslut i kammaren.Jag ber att få yrka bifall till reservation 15. I dentalas det klarspråk om att det är uteslutet attriksdagen skall acceptera en treårsplan som vi inteens har fått se. Majoriteten nöjer sig med enbrasklapp på s. 21 om att regeringens agerande inteär tillfredsställande.Jag hade tänkt ställa frågor till hon sitter i postverkets styrelse, om honhar tagit del av treårsplanen som skall börja gällaredan 1992. Jag antar att hon redan har sagt jag tillden planen. Jag hade önskat att redogjort för planen innan fattarbeslut. Vi kanske får höra säga någotom detta i stället. Då får vi åtminstone en liteninblick i vad och regeringen har pågång när det gäller posten och dess verksamhet.Det är minst sagt turbulens i postverksamheten ilandet. På arenan uppträder nu privata intressensom vill plocka russinen ur kakan. Det är barastorstäderna som är ekonomiskt intressanta förCity Mail. Glesbygden är inte ''lönsam''.Lycksökare utnyttjar de nyliberala har anmälts för brott mot postverketsförfattningsenliga ensamrätt till brevbefordran.Men litar på att EG kommer att avvecklapostverkens monopol. Regeringen ochtrafikutskottet vill vänta till dess att EG har fattatbeslut.Det är märkligt att trafikutskottet i intelängre vågar ha en uppfattning om hurpostverksamheten bör fungera i vårt eget land. på väg att upphäva alla tidigare utfästelser om enbra postservice i hela landet? Jag skulle alltså havelat ha en debatt om detta. Men vi hamnar alltså idenna situation gång på gång att folk går upp italarstolen och bara yrkar bifall för att minskataletiden i kammaren. Jag beklagar detta. Jagtycker att dettta är litet av ett upplösningstillstånd.Jag skulle också vilja ha svar av påhur servicen utanför tätorterna skall uppfattas.Skall socialdemokraterna och de borgerligapartierna se denna som en belastningför staten i stället för som en självklar rättighet förmedborgarna som bor i glesbygd att få postservicedär?Åter till turbulensen. I går meddelades inyhetssändningarna att postverket misstänks för''kartellbildning'' med sina utländskamotsvarigheter och att EG uppmanats att prövasamarbetet. Är det förbjudet för statliga verk attsamarbeta över gränserna? Får i så fall inte hellerSJ samarbeta internationellt? Det vore intressantatt få höra från någon om det finns närmareinformation i denna fråga.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall också tillreservation nr 3 om fortsatt heltäckandepostservice. Självfallet stöder vi i vänsterpartietäven alla övriga reservationer där våra namn finnsmed, t.ex. när det gäller frågan om kulturporto,som nämndes , och postgirots framtid, omfortsatt ensamrätt för postens brevbefordran ochden reservation där vi motsätter oss en bolagiseringav posten.Anf. 152 ():Herr talman! Postens verksamhet står oss alla närapå olika sätt. Det är därför med oro som jag tvingaskonstatera att förutsättningarna för posten nu är påväg att förändras till det sämre. Minskat underlagför postkontoren och ökad konkurrens hotarpostens möjligheter att fullfölja sina sociala ochregionala åtaganden. Jag måste också konstateraatt post- och teleutredningen inte har lyckatspresentera någon långsiktig lösning på dessaproblem. Det finns därför god grund till att förutseatt vi kommer att tvingas seöver hur statens regionalpolitiska och socialaansvar på postområdet skall utformas.Vi i de gröna anser att postens socialaoch regionalpolitiska åtaganden inte kan anses varatärande på och en belastning för folkhushållet. Deär tvärtom viktiga för en god samhällsekonomi.Levande bygder i landets alla delar måste i sig sessom en värdefull resursförvaltning.Lantbrevbäringen kan utvecklas på många håll.Den kan även kombineras med annan service.Postkontoren kan ytterligare samordnas ellerkombineras med annan service, t.ex. medbankservice. På så sätt kan servicen bibehållas påen hög nivå.Vi anser också att brevmonopolet tills vidare börbestå. Detta är en viktig grund för att upprätthålladet regionalpolitiska och sociala ansvaret.Herr talman! står naturligtvis bakomde reservationer där mitt namn finns med, men jagvill särskilt yrka bifall till reservation 4.Anf. 153 ():Herr talman! I trafikutskottets betänkandebehandlas revisorers förslag om postenskoncernverksamhet och förslagen i proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt.I propositionen föreslås bl.a. skallgodkänna förslagen om en översyn avförutsättningarna och formerna för postverketsverksamhet. Det beräknas att denna översyn skallkunna redovisas . Det krävs enstrukturomvandling för att vi skallkunna möta bl.a. ändrade efterfrågemönster.Därför är en väl fungerande postverksamhet enväsentlig del av infrastruktur, och detta ärockså utskottets mening.Herr talman! Till utskottets betänkande finns 15reservationer fogade. Reservationerna 1, 2, 3, och4 gäller inriktningen av översynen på fortsattheltäckande postservice. Här finns egentligen intemycket som skiljer utskottsmajoriteten frånreservanterna. Vi vill alla ha en väl fungerandepostservice och att man skall ta sociala ochregionala hänsyn.Inom posten pågår ett projekt, NÄT 92, som syftartill att ge förslag till hur lönsamhetsmålen skallkunna uppnås med en rikstäckande postservice.Projektet skall vara avslutat ochkommer då att ge underlag för överväganden omkontorsnätets utformning och dimensionering.Mot bakgrund av detta och regeringens krav påpostservice yrkar jag avslag på reservationerna 1--7.Reservationerna 8, 9 och 10 handlar om översynenpå frågan om fortsatt ensamrätt för posten tillbrevbefordran. Efter det att utskottet har justeratbetänkandet har kommit i gång med sinverksamhet. Men då posten har brevmonopol fårinte sådan verksamhet förekomma. Därför riskerarCity Mail åtal då dess verksamhet är olaglig.I reservation 11 av tar man uppbolagiseringen av postverket och motsätter sig ensådan. Det här är en fråga som kommer attbehandlas i den översyn som man håller på medinom kommunikationsdepartementet.Utskottsmajoriteten anser att det är viktigt att denhär översynen görs skyndsamt. Med hänsyn tillutskottsmajoritetens skrivning när det gäller dessareservationer yrkar jag avslag på reservationerna8--11.I reservation 12 anser man att befordringsavgifterför normalbrev under 500 gr även i fortsättningenskall bestämmas av regeringen. När det gällerenstaka försändelser innebär inte förslagen någonförändring av enhetsportoprincipen.Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens förslagoch yrkar avslag på reservation 12.I reservation 13 som tar upp försäljningen avPostens Diligenstrafik anses att man borde bjuda utden till försäljning på öppna marknaden. PostensDiligenstrafik och bedriver i viss månkonkurrerande verksamhet, och det är intemeningsfullt. Denna fråga har aktualiserats avriksdagens revisorer. En nära samordning avPostens Diligenstrafik och bör stärkaförutsättningarna för att de skall kunna varakonkurrenskraftiga och ombesörja en godkollektivtrafik åt huvudmännen. Ansvaret för attdet verkligen blir så ligger ju påtrafikhuvudmännen. Det måste ligga i deras egetintresse. Det är ingenting som statsmakterna kansätta som villkor vid en överlåtelse. Jag yrkar avslagpå reservation 13.Utskottet tog initiativ till att post- ochteleutredningen fick i uppdrag att även övervägafrågan om införande av särskilt kulturporto. Frågandiskuterades mycket ingående i utredningen, menman ansåg att posten själv bör få avgöra om det ärmotiverat med särskilda porton eller rabattsystemför enstaka böcker och andra kategorier avförsändelser. Posten införde s.k.bokpost. Detta säljs på posten och i bokhandelngenom samarbete med och kostar . för påseoch porto.Utskottet finner inte anledning att ta annanställning än post- och teleutredningen. Jag villdärför yrka avslag på reservation 14.Den sista reservationen tar upp framläggandet avpostens nästa treårsplan. Man anser atttreårsplanen --1994 måste behandlas ochbeslutas av före . Föratt planen skall bli mer aktuell föreslår posten attnästa treårsplan skall fastställas så näraplaneringsperioden som möjligt, och detta förslagställer sig regeringen bakom. Posten skall före den1 till regeringen lämna ett förslagtill treårsplan för åren 1992--1994. Utskottet anseratt det är otillfredsställande att intekommer att kunna ta ställning till treårsplanenförrän en del av treårsplanen börjat löpa.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Jag yrkar därför avslag påreservation 15.Jag ber än en gång att få yrka avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter.Herr talman! Innan jag lämnar talarstolen vill jag,eftersom detta förmodligen är min sista debatt häri , framföra ett tack. Inte minst vill jagtacka utskottskamraterna för det goda kamratskapsom har funnits i utskottet under åren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den12 juniKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas den 12 juni.13 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU49 Viss fråga om traktamente tillriksdagens ledamöterFinansutskottets betänkande1990/91:FiU30 Den ekonomiska politiken14 § Kammaren åtskildes kl. 0.02.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 4 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 26(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. beslutetom uppskjuten votering ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 73(delvis),av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 109(delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.