prot · GF0914 · 1991-10-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:14Tisdagen den 22 oktoberKl. 14.301 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 15 och 16 oktober.2 § Svar på fråga 1991/92:9 om CambodjaAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mignär regeringen är beredd att upprätta diplomatiskaförbindelser med Cambodja och om någotutvecklingsbistånd förbereds till Cambodja förkommande budgetår.Fredsprocessen i Cambodja har genom den senastetidens utveckling nått ett skede där man får hoppasatt en slutgiltig lösning på det mångåriga krigetäntligen är på väg. Det är mycket tack vare samtligaparters ökade kompromissvilja somförutsättningarna för fred har förbättrats på senaretid.Pariskonferensen är sammankallad till ett möte då vi hoppas attfredsavtalet skall kunna undertecknas. Enligtplanerna skall därefter den nya statsledningen,SNC, installeras i i mitten avnovember. Allmänna val är planerade att hållas ibörjan av år 1993.Som konstaterar harkrigsförstörelsen varit förödande för landet, ochbiståndsbehoven är självfallet mycket stora. Denförra regeringen avsatte under det förra budgetåretca 37 milj.kr. i humanitärt bistånd för Cambodja.Den nya regeringen kommer givetvis att ta sittansvar när det gäller att bidra till uppbyggnaden avdetta krigshäjade land. Regeringen är också bereddatt delta i en internationell biståndsinsats efter detatt en slutlig fredsöverenskommelse har träffats iCambodja. Vi kommer också internationellt attverka för att biståndet till Cambodja ökar.I vad gäller frågan om diplomatiska förbindelser villjag säga att vi självfallet avser att återupprätta våradiplomatiska relationer med Cambodja. När detgäller formerna för detta och tidpunkten försdiskussioner inom kanslihuset för att finna denmest lämpliga lösningen. En svensk delegationunder ledning av SIDAs generaldirektör befinnersig i för att bl.a.informera sig om landets biståndsbehov.Anf. 2 HANS ():Herr talman! Först får jag hälsa afUgglas välkommen som utrikesminister. Jaghoppas på ett fruktbart samarbete men också pågranskning och opposition, som det skall vara.Nu tackar jag också utrikesministern för det härsvaret. Av allt att döma kommer det att ingås ettfredsavtal som gäller Cambodja. Cambodja hör tillde mest krigshärjade och underutveckladeländerna i världen, men det är också ett land somhar rika tillgångar och en, skulle jag vilja säga, unikkulturskatt.Nu öppnar det sig möjligheter för att snabbtupprätta diplomatiska förbindelser medCambodja. bör kunna etablera värdefullaekonomiska och kulturella förbindelser medlandet. Andra länder har länge legat i startgroparnaoch gjort förberedelser för en normalisering avrelationerna med Cambodja. Av utrikesministernssvar förstår jag att också har dennaberedskap. För svensk del hoppas jag att alla frågorsom rör upprättandet av en ambassad i PhnomPenh skall lösas snabbt. har en goodwill hosdet cambodjanska folket, vilket jag själv harkunnat konstatera vid besök. Det svenskasolidaritetsstödet till cambodjanska folket underUSAs interventionskrig, liksom de humanitärainsatserna under det långa inbördeskriget, harbidragit till detta.Den långa internationella isoleringen av Cambodjahar varit mycket allvarlig. Biståndsbehovet ärmycket stort. Biståndet bör inte understiga detutvecklingsbistånd som kan komma i fråga förandra länder i regionen. Jag undrar omutrikesministern delar uppfattningen att vi skall haett utvecklingsbistånd. Jag är inte riktigt säker närdet gäller den punkten i svaret. bör ocksåbidra till genomförandet av FNs fredsplan, somkräver mycket stora insatser.Anf. 3 utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! kommer att setill att jag får uppträda ofta i den här kammaren.Jag har redan hunnit konstatera att det blir så, ochdet tackar jag naturligtvis för.Självfallet blir det första steget fortsatt humanitärtstöd. Det andra steget blir en form av hjälp tillåteruppbyggnaden. Då kan vi säga att i allafall har en god framförhållning, eftersom vi redanhar SIDAs generaldirektör på plats.Anf. 4 HANS ():Herr talman! Jag menar att vi redan underkommande budgetår skall förbereda ettutvecklingsbistånd. Det borde finnas godamöjigheter att göra detta. Under en mycket lång tidhar vi inte kunnat ge Cambodja ettutvecklingsbistånd, beroende på att vi inte harkunnat upprätta diplomatiska förbindelser medCambodja. Jag räknar med att svårigheternasnabbt skall kunna övervinnas. Därför blir minfråga till : Är avsikten attredan under det kommande budgetåret förberedaett utvecklingsbistånd till Cambodja?Anf. 5 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Herr talman! Jag tycker att det är alldeles naturligtatt detta kommer med i övervägandena, men somHans Göran vet har vi en vissärendefördelning i . Denkonkreta frågan bör väl ställas till ,men jag kan inte se annat än att det är alldelesnaturligt att Cambodja och ettåteruppbyggnadsbistånd finns med i planerna nästaår.Sedan tycker jag också att vi med tacksamhet ochkanske även litet stolthet kan notera detinternationella samfundets omfattandeengagemang för att lösa Cambodjas problem. PåFN-håll planeras ju en mycket stor insats. Detansvar som världsorganisationen tar på sig ärganska imponerande.Anf. 6 HANS ():Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelseutrikesministerns uttalande beträffandebiståndsfrågan. Vi får väl återkomma till sakensenare. Anledningen att understryka det här är såmycket större med tanke på de stora insatser somblir nödvändiga på grund av FNs plan för envaraktig fred i Cambodja. Även på denna punkt harjag fått den uppfattningen att utrikesministern haren positiv inställning till att på allt sätt skallmedverka till att den storartade planen genomförs.Det finns risker för återfall i ett land somCambodja, där det har funnits så mångainfekterade konflikter. Därför är det viktigt att denmycket ambitiösa planen får allt tänkbartinternationellt stöd.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1991/92:18 om SydafrikaAnf. 7 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat migom regeringen är beredd att upprätthålla desvenska sanktionerna till dess en demokratisk ochicke-rasistisk utveckling säkrats.Sverige har välkomnat denutveckling i som ägt rum sedan februari1990, som bl.a. lett till att apartheids s.k.grundpelare avskaffats. Dock kvarstår denkonstitution som förvägrar befolkningsmajoritetenrösträtt. återstår således införandet avdemokrati med allmän och lika rösträtt.Förhandlingar om en ny, demokratisk författningför har ännu inte börjat med rycker alltnärmare.Det är en historisk process som inletts i Sydafrika.Men det finns många stötestenar på vägen mot enförändring -- våldet i landet, som bara krävt över 2 000 döda i de svartaförstäderna till , kan naturligtvisännu äventyra hela förändringsprocessen.Samtidigt är det mycket betydelsefullt att detnationella fredsavtal som undertecknades av bl.a.regeringen, ANC och Inkatha den 14 septemberfick så bred uppslutning. Vi uppmanar alla parteratt nu leva upp till avtalets anda och bokstav.Sveriges långvariga stöd till kampen mot apartheidkommer att fortsätta. Ett viktigt led i det arbetet ärvåra sanktioner. Det är den faktiska utvecklingen iSydafrika som avgör om och när det blir möjligt förSverige att upphäva sanktionerna. Beslut härommåste grundas på en samlad bedömning av detpolitiska läget i . Det måste finnas klarabelägg för djupgående och oåterkalleligaförändringar i . Öppnandet av enallpartikonferens om framtid ellerbildandet av en interimsregering är exempel påförändringar som kan betraktas som avgörande förden fortsatta utvecklingen.Omvandlingen av utgör en dynamisk ochi sina huvuddrag löftesrik process. Det är minförhoppning att utvecklingen i demokratiskriktning i snart skall leda till att Sverigessanktioner kan upphävas. Men det är intemöjligt att säga när detta kan ske, och det är därförsvårt att lägga fast en bestämd tidsplan föravskaffandet av de svenska ekonomiskasanktionerna. Det förefaller i stället merändamålsenligt att ta fasta på det dynamiskaelementet i processen. Vi har hög beredskap attvidta sådana åtgärder och steg som utvecklingen iSydafrika kan komma att motivera.Anf. 8 HANS ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det finns enformulering i det här svaret som jag särskilt villunderstryka, och som jag tycker är mycketvälfunnen och bra, nämligen att ''det måste finnasklara belägg för djupgående och oåterkalleligaförändringar i '' -- alltså innan vi kanändra på sanktionspolitiken. Det är en korrekt ochvärdefull bedömning. Jag delar ocksåutrikesministerns uppfattning att det har gjortsframsteg i . Det beror ju också i storutsträckning på befrielserörelsens och dedemokratiska krafternas insatser.De ekonomiska sanktionerna har haft storbetydelse, och de har inneburit att volymen när detgäller den Sydafrikanska ekonomin har minskatmed 25--35 %.Jag delar också uppfattningen att det är mycketoroande rapporter som kommer från Sydafrika.Något som gör mig mycket bekymrad och som jagsärskilt vill markera är att ochmyndigheter, enligt en artikel i ,inte bara stödjer organisationer som provocerarfram våldet utan även styr våldsaktiviteter genomunderrättelsetjänst och specialstyrkor inom arméoch polis. Detta måste man med skärpa fördömaoch ta avstånd ifrån. Man måste också se till attdetta upphör.Jag menar att svar står ivälgörande kontrast till de uttalanden som CarlBildt gjorde före valet när det gäller avveckling avdet svenska sanktionerna. har en realistiskbedömning kommit in i bilden.Vi måste alltså kräva att den sydafrikanskaregeringen tar krafttag för att på allvar stoppavåldet. Våldsverkarna måste också åtalas.Anf. 9 Utrikesminister ():Herr talman! Den formulering som Hans GöranFranck tog upp här är en del av en formulering i enFN-resolution. Formuleringen finns också med inågot av utrikesutskottets uttalanden från i våras.Jag har alltså haft med det här att göra tidigare.Nu tycker jag också, , att vimåste uppfatta en del positiva skeenden. Enmycket intressant utveckling från vår synpunkt äröverenskommelsen i mellansamväldesländerna, där ANC direkt varkonsulterad. Man har där fattat ett beslut om ettstegvist upphävande av sanktionerna motSydafrika. Den här successiva avvecklingen avsanktionerna ligger väl i linje med den resolution isanktionsfrågan som ANC antog på sin kongress iDurban i somras.Det är en väg, som här anvisas. Jag tycker att vi iSverige har all anledning att studera den och se densom en möjlig och framkomlig väg även för oss.Anf. 10 HANS ():Herr talman! Också jag hörde med intresse i radioni morse rapporterna från samväldeskonferensen iHarare. Det innebär att sanktionerna på detkulturella planet upphävs. Men de tunga delarna avsanktionerna kvarstår. Den tyngsta frågan när detgäller sanktionerna är sanktionerna beträffandevapen som skall gå till krigsmakt och polis iSydafrika. Jag menar att det finns anledning här attbåde se till möjligheterna att uppmuntra de positivautvecklingstendenserna och ha en strikthållning att inte gå för långt förrän vi kan varasäkra, som det står så bra i svaret, på attdjupgående oåterkalleliga förändringar skett iSydafrika.Anf. 11 Utrikesminister ():Herr talman! Det är viktigt för oss att ta vara på demöjligheter som vi har till kontakt och dialog nu.Man befinner sig ändå i en process i därvi också måste börja kunna resonera med dedemokratiska krafterna på bred front. Det är ett avde allra första elementen i överenskommelsen iHarare -- och det stämmer överens medinställningen hos ANC -- att man här måste få tillstånd en utökad kontakt och dialog. Det voreintressant att höra om delardenna uppfattning.Anf. 12 HANS ():Herr talman! På den punkten delar jag heltutrikesministerns uppfattning. Jag har självplanerat att besöka . Dess värre har jaggång på gång under tidigare tidsskeden blivitvägrad att komma till , trots att jag harhaft ett uppdrag från ekumeniska nämnden att göraen resa med anledning av de politiskt förföljdassituation. Jag menar, precis som utrikesministern,att vi skall ta vara på de möjligheter som vi nu hartill dialog och utbyte för att främja utvecklingen.Jag är glad över att det uppnåddes en så pass storenighet vid och att ANCstödde den. Det bådar gott, och jag tror att Sverigekan följa den linje som antagits.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på frågorna 1991/92:40 och 49 omsänkta arbetsgivaravgifterAnf. 13 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat migdels om jag avser att utforma förslaget om sänktarbetsgivaravgift så att det även omfattar Åre,och kommuner, dels omregeringsförklaringen innebär att all privatnäringsverksamhet får samma nedsättning avarbetsgivaravgiften.Bakgrunden till frågorna är att det iregeringsförklaringen sägs att sänkningen avarbetsgivaravgifterna kommer att vidgas till attomfatta större delar av inland ochomfatta fler verksamheter än i dag.Frågan om utformningen av nedsättning avsocialavgifter -- både vad gäller den geografiskaomfattningen och vilka ytterligare näringsgrenarsom skall omfattas -- bereds iregeringskansliet. Jag är därför inte beredd attkommentera pågående beredningsarbete.Anf. 14 ():Herr talman! Jag får tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Det är bra attdet pågår en beredning i i dennafråga. Jag har haft frågan uppe här iriksdagen tidigare, men den har aldrig varit föremålför någon beredning.Jämtlands län är ett inlandslän, som till större delenligger i fjälltrakterna. Men det är inte bara i Bräckeoch , som arbetsmarknadsministernsade, utan även i Åre och delar av istödområde 2, som det inte sker någon nedsättningav arbetsgivaravgiften. Det är väldigt bråttom, ochjag undrar därför om statsrådet ändå inte kan angenågon tidpunkt. står vi inför en ny vintersäsong.Vi har en väldigt snedvriden konkurrens mellankommunerna. I Åre, och t.ex.har man samma slags turism. I harföretagen en nedsättning , medan sammaföretag inom Åre kommun inte har det. Man kan seväldigt många snedvridna konkurrenssituationer.I regeringsdeklarationen sägs att man skallförstärka momssänkningen med en sänkning avarbetsgivaravgiften -- det första steget, som jag villkalla nedsättningen till . Då förutsätter jag attsänkningen kommer att gälla större delen av länet.Jag skulle vara tacksam för turistnäringens skull omjag ändå kunde få någon tidpunkt angiven.Anf. 15 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag driver det här arbetet på sådantsätt att jag räknar med att kan fattabeslut före julledigheten. Sedan beror det hela påhur förslaget utformas, hur många ytterligarenäringsgrenar som tas med utöver de som i med i området 1 och på hur mycket manutvidgar område till att omfatta område 2. Gör mani stort sett allt detta, rör det sig om mycket storabelopp, vilket innebär att vissa begränsningarmåste göras av budgetskäl.Anf. 16 ():Herr talman! Det kan jag mycket väl förstå. Mendet finns anledning att se över hela landet. Vi harstödområden som går ända ner i . Man kaninte låta bli att påminna om att det iregeringsdeklarationen talas om inlandoch om fjällturismen. Jag hoppas verkligen attdessa områden skall bli föremål för dennanedsättning.Det finns ytterligare rättvisa som kanske inteframgår av frågan. Det är så otroligt att människorinte tror att detta är sant. I lilla har manvisserligen nedsättning av arbetsgivaravgiften, meni får vissa turistbranscher ennedsättning, andra inte, beroende på hur man harkombinerat delarna. Den som har liftar medservering får ingen nedsättning. Den som har liftarmed camping får nedsättning. Också det här ärnågonting som jag hoppas att regeringen nu tar itumed och tittar på.Anf. 17 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag är medveten om problemet. Detsom inte fungerar riktigt bra bör rättas till.Anf. 18 ():Herr talman! Det tackar jag för.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på frågorna 1991/92:52 och 54 omarbetslösheten bland akademiker, m.m.Anf. 19 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Regeringen förbereder förnärvarande ett förslag till ökade satsningar inomolika områden för att minska arbetslösheten. Jag ärinte beredd att nu redovisa enskildheter i dettaförslag. Regeringen kommer attpresentera hela det s.k. sysselsättningspaketet.Anf. 20 ():Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Jag kandäremot inte säga att jag blev speciellt mycketklokare av svaret.Jag ställde denna fråga av två skäl: Det första varatt arbetslösheten bland akademiker har ökatdramatiskt . Akademikernadrabbades mycket tidigare av den lågkonjunktursom nu drabbar fullt ut. Det andra skäletvar ett enligt mitt tycke egendomligttidningsuttalande av arbetsmarknadsministern iförra veckan.Låt mig beskriva hur situationen ser ut. Man brukarsäga att ungefär 10 000 akademiker är arbetslösa . Närmare 5 000 får dagbidrag viaakademikernas arbetslöshetskassa. Varje månadbetalas det ut 80 milj.kr. med veckoutbetalningarpå 23 milj.kr. Det har varit så svårsituation bland akademiker i Sverige.Arkitekterna har en arbetslöshet på . Det ären ökning med . , somorganiserar bibliotekarier, museianställda,kulturtjänstemän, redovisar närmare 6 %arbetslöshet. För civilingenjörer är ökningen drygt70 %. För lärare är arbetslösheten och föruniversitetslärare . De samhälleliga kostnaderna ochkostnaderna för de enskilda personerna är myckethöga i det här fallet.Avslutningsvis skulle jag vilja fråga BörjeHörnlund om han delar den uppfattning somframkommer i regeringsdeklarationen, nämligen:''Den högre utbildningen och forskningen måsteuppvärderas. Det är en central del i politiken för attåterupprätta tillväxt- och utvecklingskraften i vårtsamhälle.''Anf. 21 ():Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Anledningentill att jag ställde denna fråga är att jag vet vilkenresurs folkhögskolorna utgör, särskilt när det gälleratt höja kompetensen hos lågutbildade ochstudieovana människor. Det är trots allt i storutsträckning just dessa som drabbas av arbetslöshetnu.I dagens läge har folkhögskolorna en stortillströmning av elever, medan deras resurser ärbegränsade genom systemet med elevveckor. Dehar alltså små möjligheter att ställa upp för dearbetslösa utan att gå förbi andra som står i kö fören plats. Det kan gälla t.ex. människor med läs- ochskrivsvårigheter.Folkhögskolorna behöver alltså en extra tilldelningav resurser för att kunna göra en bra ochvälbehövlig insats för de arbetslösa. Ofta finns jufolkhögskolorna i glesbygdsområden, där det är ettbegränsat utbud av utbildningsmöjligheter. Ocksåfrån den synpunkten är det viktigt att gefolkhögskolorna resurser. Därför vill jag lyfta framdenna fråga. Jag hoppas att regeringen beaktardetta i förberedelserna för det kommandesysselsättningspaketet.Anf. 22 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Först till : Självfalletstår hela regeringen bakom det som står iregeringsförklaringen. Men jag vill konstatera attregeringen tillträdde då prognosernavisade att andelen personer som är föremål förarbetsmarknadsåtgärder eller som är öppetarbetslösa kan vara ungefär 7--. Detslår igenom i alla yrkesgrupper. Här har regeringenden huvudlinjen att vi vill vidta en serie av åtgärderför att få i gång svenskt näringsliv, inte minstsmåföretagsamheten, för de framtida jobben måstei maximal utsträckning på den ordinariearbetsmarknaden. Men regeringen är också enigom att man på olika sätt skall använda den här tidenpå sådant sätt att de arbetslösa ges tillfälle tillutbildning eller arbete, för att på det sättetminimera det kontanta arbetslöshetsstödet. Menmöjligheterna är begränsade då arbetslöshetenstiger så snabbt som den nu gjort och ser ut att göraytterligare några månader framåt. Det gör att alltinte kan lösas , men inriktningen är heltklar: Människor skall inte gå på kontantarbetslöshetsstöd, utan tiden skall användas tillutbildning och annat fram tills den ordinariearbetsmarknaden så att säga kommer i gång.Till vill jag säga att AMS haratt bedöma om den önskar att upphandla resursersom finns på folkhögskolorna. Jag förutsätter attarbetsmarkndsverket använder alla möjligheter attnå största möjliga utbildningsutbud.Anf. 23 ():Herr talman! Jag tycker ändå inte att jag fick svarpå den fråga jag ställde. Jag frågade om BörjanHörnlund delar den grundläggande värderingen atthögskolekompetensen, akademikernas tillgång föratt få i gång tillväxten och för att skapa möjligheteratt stärka svensk konkurrenskraft, är en väldigtviktig del i regeringens politik. Uttalandet i i tidningen tyder enligt mitt tycke pånågonting annat.Jag tror att det är oerhört viktigt att man tar till varaden kompetens som finns, att man icke slösar mednågon människa, vare sig hon är lång- ellerkortutbildad eller sysslar med något annat. Det ärnämligen sådant som enligt min uppfattning pågåttunder i vårt land. Jag tror att en annangrundläggande fråga är att industrin nu på annatsätt måste kunna ta vara på dem som har en längreutbildning och se dem som generalister i störreutsträckning -- amerikanarna kan det.Låt mig berätta en liten personlig erfarenhet. Jagser dock att jag inte hinner, så jag får precisera densenare.Anf. 24 ():Herr talman! Vi fick här beskedet att AMS skallgöra en upphandling och använda sig av allamöjligheter. Jag vill då uttrycka min förhoppningatt AMS inser värdet av folkhögskolorna somutbildningsresurser när det gäller de arbetslösa.Både arbetsmarknadsministern och jag kan i detfallet ha en gemensam uppgift att visa på just dettavärde.Anf. 25 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag skall träffa AMS-chefen redan iafton. Jag kan ju passa på att framföra det somMarianne här har sagt.Till vill jag säga att det är klart , om man vill, kan övertolka en tidningsartikel.Jag har dock gång på gång i denna kammareuttalat -- det går bra att gå tillbaka i protokollenfrån 1976 och fram till -- att min linje är attarbetslösa människor i första hand skall erbjudasutbildning, praktik eller tillfälliga arbeten inom detområde som de önskar att vara yrkesverksammapå. kan man emellertid inte klara detta, ochdå är det bättre att acceptera ett erbjudet arbete änatt lyfta kontant arbetslöshetsstöd. Det håller jagstyvt på.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tycker att jag nu fick ett svar sominte alls var dåligt. Jag delararbetsmarknadsministerns uppfattning.Det är möjligt att jag som läsare kan ha övertolkatartikeln, men jag anser att det är väldigt olyckligtom man försöker skapa konflikter mellan olikayrkesgrupper.När akademikerna senast vararbetslösa tillhörde jag en av dessa. Jag har intearbetat i skogen, , men jag harnågra gånger arbetat på tegelbruk. När jag då gicken kurs fick jag höra av en personaldirektör att detvar dåligt av mig att inte acceptera de arbeten somjag blev erbjuden. Personaldirektören sade: Dukan få ett arbete av mig här vid bandet imorgondag, men du säger nej.Jag hade utbildat mig och minastudieskulder var ganska stora. Jag ville göranågonting än att stå vid bandet och ansåg att jaghade lämnat sådant arbete bakom mig. Jag blevmycket uppretad över vad denne personaldirektörsade. Det var delvis då som det föddes ettsamhällsengagemang hos mig som kanske har förtmig till denna kammare. Man skall inte ställagrupper mot varandra, och det var vad jag villesäga, . 27 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! I så fall är vi helt överens. Tack.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:34 omstandardkraven på gruppbostäder föråldersdementaAnf. 28 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig närregeringen ämnar efterkomma den borgerligaavvikande meningen om standardkraven påbostäder för åldersdementa.Förordningen om allmänna förutsättningar förstatligt stöd vid ny- och ombyggnad av bostäderutfärdades (SFS 1001:149).Jämfört med de krav som ställdes i tidigareförordningar och föreskrifter avseende bl.a.bostadsstandard innebär den nya förordningen(SFS 1991:149) ett enklare regelsystem. Enligtförordningen får en lägenhet, när det gällersärskilda boendeformer för äldre, bestå av ett rumoch kokskåp, utrymme med toalett och dusch samtentréutrymme.