prot · GF0911 · 1991-10-16 00:00:00 — I endel fall kan det vara berättigat att sälja vissaföretag, exempelvis för att få en effektivareföretagsstruktur inom en koncern. Men en generellutförsäljning av statliga företag för att finansieraskattesänkningar innebär bara att vi skjuterekonomiska problem framför oss, somproblemen för nästa generation ytterligareförvärras. Enligt mitt synsätt är detta en fullkomligansvarslös ekonomisk politik.Bland de företag som nämns i diskussionen om enförsäljning finns . Under de kommande20 åren skall den elproduktion som sker medhjälp av kärnkraften ersättas med annanelproduktion i enlighet med det beslut som fattadesi samband med folkomröstningen. Denomställningen är inte betingad avmarknadskrafterna, utan den är en följd av ettpolitiskt beslut fattat av svenska folket självt. Ingenbetvivlar väl att det kommer att krävas ettbetydande mått av politisk styrning för att den häromställningen skall kunna åstadkommas, och dåutan att denna får katastrofala konsekvenser förvissa industrigrenar och vissa regioner.Som jag tidigare nämnt finns en stor del av denelintensiva basindustrin i . Delar av denhär industrin har allvarliga problem, ochnedläggning hotar många industrier. iKarlsborg är bara ett exempel på vad som kanhända på fler orter. Ett av bekymren för denelintensiva industrin är osäkerheten om de framtidaenergikostnaderna. Den osäkerheten bidrar till tvekar att genomföra nödvändigainvesteringar, och det för i sin tur med sig två storaproblem. Dels äventyras industrins långsiktigafortlevnad, dels fortsätter man att använda gammalteknik som medför onödigt storamiljöföroreningar.För att trygga den elintensiva industrins fortlevnadär det nödvändigt att man ger industrin långsiktigakontrakt för energiförsörjningen till priser som gördet möjligt att konkurrera internationellt. Dylikalångsiktiga elavtal är förmodligen mycket svåra, föratt inte säga omöjliga, att uppnå utan en visspolitisk styrning. Om man från elleverantörernalägger rent företagsekonomiska aspekter påkontraktstidens längd, innebär det regelmässigtmycket korta kontraktstider för de elintensivaföretagen. Detta innebär att ingen hänsyn tas till deenorma samhällsekonomiska kostnader som skulleuppkomma om den elintensiva industrin i Norrlandslogs ut. Förutom den regionalpolitiska katastrofdet skulle innebära, skulle det också innebära ettenormt avbräck i landets exportinkomster. Det ärdärför min bestämda uppfattning att det ärsamhällsekonomiskt mycket lönsamt att behållaVattenfall som ett statligt företag. Vi bör dessutomlägga direktiv till företaget att verka för långsiktigaelavtal för vår elintensiva basindustri. Att sälja utVattenfall till privata intressen innebär att viavhänder oss ett mycket viktigt instrument för attkunna genomföra folkomröstningens beslut, utanatt äventyra den elintensiva industrins fortlevnad.Behåll i statlig ägo, och ge företagetdirektiv att verka för långsiktiga elavtal med denelintensiva basindustrin! Det är min uppmaning tillregeringen i det fortsatta arbetet.Anf. 125 ():Herr talman! Håller EG på att avskaffakärnkraften? AB Svensk Energiförsörjning, denkärnkraftsglada organisationen, med mycketkärnkraftspropaganda på sitt samvete, ger ut ettinformationsblad kallat EG-Nytt. Nr 1 frånseptember 1991 är en spännande läsning. Här blirplötsligt kärnkraftens verklighet i verkligockså för Sverige.De som litar till kärnkraften är faktisktmycket få. Närmare bestämt två stycken. Italienstängde sina fyra reaktorer efter Tjernobyl. Jagciterar från EG-Nytt: ''har inrättat ettmoratorium för sitt egna kärnkraftprogram. Dennationella energiplanen, , prioriterar bl.a.energibesparingar, miljöskydd och en satsning påinhemska energiresurser. ''planerar att stänga de två kärnkraftverkenföre år 2000.Danmark, , , ochIrland har veterligt inga kärnkraftverk och tänkerinte skaffa sig några.När privatiserade energisektornbehölls kärnkraften i statlig ägo. EG-Nytt skriver:''Det kan man säga vara en följd av finansvärldensdom över kärnkraften, säger . ''Denne arbetade meduppbyggnaden av den nya privatiseradeenergisektorn. Där hade han funnit att näringslivetbetackade sig för att ta över kärnkraften, avekonomiska skäl.Enligt uppgift från annat håll har stoppatbygget på fem reaktorer, trots 50 miljarder kronornedlagt kapital och trots 35 nya miljarder för attlösa kontrakten.I har två stora kraftföretag beslutat slutasatsa på kärnkraft. De tycker att det folkligamotståndet är för ansträngande. Kanske bidrarockså det faktum att de verkar i ett av de länder därkärnkraftsbolagen har obegränsatskadeståndsansvar vid kärnkraftsolyckor.Tjernobylolyckan beräknas lågt räknat ha kostat500 miljarder kronor. I behöver bolagenbara stå för ca 1 miljard.Belgien och är de enda , tycksdet, där kärnkraften fortfarande gäller fullt ut. Jagciterar åter EG-Nytt beträffande : ''ifrågasätter nu kostnaderna förkärnkraftsprogrammet som inte anses vara'transparent', utan misstänks bygga på statligasubventioner. En konsekvens blir då att elen blirbetydligt dyrare . ''Stora förändringar väntar om vi väljer att öppnaSveriges energimarknad mot EG. Det kannaturligtvis ske även om vi väljer att inte blimedlemmar i och fårkonkurrens. Det blir slut på deras makt att läggalocket på allt som kan hota den sällsamma,monopoliserade maktstrukturen när det gällerelkraften i . Det vore verkligen välgörande.Kommer att ta hand om EGs radioaktivaavfall? Ett medlemskap i skulle innebära att engammal dröm kan förverkligas, nämligen attSverige blir avfallsstation för EG-ländernaskärnkraftsavfall. Chefen för atomenergiorgan,, svensken , framförde tanken förnågra år sedan. Det skulle innebära rejälainkomster för , eftersom det tättbefolkadeEuropa får svårt att finna platser där högaktivtavfall kan grävas ned. Motståndet i blevmassivt, och den dåvarande regeringen förnekadeivrigt att något sådant skulle tillåtas. Med ettmedlemskap i bestämmer inte längresjälvt över detta.SKI undersöker just nu vad ett medlemskap iEuratom skulle innebära för dem. Euratoms stadgatalar tydligt om hur man förpliktar sig attuppmuntra ''sådana oumbärliga anläggningar somär nödvändiga för utvecklingen av kärnenergininom gemenskapen''. Avfallsförvaringen hör dit.Inte bara Euratoms bestämmelser kommer atttvinga oss. Handelshinder är ju det mest förbjudnainom inom EG vill exporteraradioaktivt avfall och företag inom ett EG-anslutetSverige vill importera, blir det handelshinder omstaten försöker lägga sig i detta. Eller blir det intedet? Det här är en av de frågor som jag tänkerundersöka noga.Herr talman! De svenska energibeslutet är bra.Energiöverenskommelsen, som omfattas avsocialdemokraterna, , ,och kds, innebär en satsning påförnybar energi och en effektivisering igen, efterden gamla regeringens avveckling av alltstöd. Vidare ligger fast som sista slutårför kärnkraften i . skall regeringenredogöra för hur långt framtidsenergin kommit.Detta skall bli avgörande för närkärnkraftsaggregaten börjar tas ur drift.Vi kan nu vänta oss att de företag som fortfarandehåller fast vid kärnkraften kommer att göra allt föratt investera miljarder i de gamla trasigakärnkraftverken och byta ut del efter del tills ettnytt verk vuxit fram ur det gamla. De kommer attanvända sitt avsevärda inflytande i samhället för attlägga locket på forskning och utveckling avbioenergi, vindkraft, solenergi, bränsleceller,effektivare energisystem osv.Herr talman! Min förhoppning är att vårt närmandetill kontinentens energimarknad kommer att ändrakraftföretagens i inställning tillkärnkraften. De framtida möjligheterna är ju såmycket intressantare.(Forts. 12)3 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslutom förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:18 och 21 till näringsutskottet1991/92:34 till skatteutskottetBeträffande proposition 1991/92:21 Teckning avaktier m.m. i Nordbanken hade regeringenföreslagit att skulle besluta attmotionstiden förkortades till sex dagar.Kammaren beslöt att förkorta motionstiden fördenna proposition till att utgå måndagen den 21oktober.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesRedogörelse1991/92:2 revisorersverksamhetsberättelse för /91Motionernamed anledning av prop. 1991/92:1 Lotteriskattm.m.1991/92:Sk1 av ()med anledning av prop. 1991/92:3 Sekretess inomsvenska kyrkan1991/92:K1 av ()med anledning av prop. 1991/92:4 Möjligheten särskildsvensk insats för fredlig lösning av tvister1991/92:U1 av ()med anledning av prop. 1991/92:9 Jakt- och viltvård1991/92:Jo5 av ()1991/92:Jo6 av ()1991/92:Jo7 av m.fl. (v)1991/92:Jo8 av ()1991/92:Jo9 av ()1991/92:Jo10 av m.fl. (s)1991/92:Jo11 av ()1991/92:Jo12 av ()1991/92:Jo13 av ()1991/92:Jo14 av ()1991/92:Jo15 av i (kds)med anledning av prop. 1991/92:12 Vissayrkestrafikfrågor och om riksfärdtjänsten1991/92:T1 av m.fl. (fp, m, c, kds)med anledning av prop. 1991/92:16 Forskning omden offentliga sektorn1991/92:Fi1 av ()1991/92:Fi2 av ()med anledning av prop. 1991/92:8 Fortsatt giltighetav tvångsmedelslag1991/92:Ju1 av ()1991/92:Ju2 av ()med anledning av prop. 1991/92:19 Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.1991/92:Sf1 av m.fl. (m)1991/92:Sf2 av m.fl. (v)n1991/92:Sf3 av och (nyd)n5 § Kammaren åtskildes kl. 19.09.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 2 §anf. 20 delvis,av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 52delvis,av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 77delvis,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 100delvis,av talmannen därefter t.o.m. anf. 109 delvis ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.