prot · GE0983 · 1991-03-21 00:00:00 — 36 Utrikesminister ():Herr talman! Vi har ju i den härkammaren diskuterat det kurdiska problemet. Detkurdiska folket finns i fem olika länder. Det ärmycket hårt förtryckt i många länder; man haranvänt oerhört brutala metoder.Vi har från svensk sida hävdat det kurdiska folketsrätt till ökat självbestämmande, men sagt att dettamåste komma till stånd genom deöverenskommelser som kan träffas.I dag kan vi ändå konstatera att den kurdiska sakenstår litet starkare än tidigare, delvis genom attkonflikten --fick det slut som den fick.Den turkiska regeringen har också visat störreförståelse för de kurder som finns i . Det ärlångt ifrån tillräckligt, men det är ändå enförbättring. Det förekommer också ganska positivaresonemang när det gäller kurderna i Irak.Sverige har alltid hävdat, och kommer att fortsättaatt hävda, att kurderna skall ha rätt både till sinkultur och sitt språk och till autonomi inom deländer där de finns.Fråga om hjälp till utländsk valutaAnf. 37 ():Herr talman! förbereder sig för atteventuellt skaffa en egen valuta, och det har frånEstlands regering till den svenska framförtsönskemål om att skulle trycka och betala denya sedlarna.Sverige skänkte tidigare bort guldreserv.Kan regeringen mot denna bakgrund tänka sig attställa upp på det här önskemålet från ?Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Utan att i detalj vara insatt ifrågeställningen vill jag säga att det i första handtorde vara fråga om i vilken utsträckning den del avriksbankens verksamhet som ligger under Tumbasedeltryckeri, etc., har meddetta att göra.Det gäller alltså i botten en affärsuppgörelse -- vemsom skall konstruera och sedan producera mynt ochsedlar. Först därefter kan det, såvitt jag förstår, blien diskussion om i vilken utsträckning skallmedverka till att finansiera en del av dennaproduktion. Den affärsuppgörelse som rimligenligger i botten kan alltså sedan i vanlig ordningdiskuteras när det gäller finansiering ochrefinansiering. I övrigt har jag ingenting som jagkan meddela i form av detaljerad kunskap.Fråga om provsprängningar vid . 39 ():Herr talman! Hur ser utrikesministern påmöjligheterna att övertyga ryssarna om att de börsluta med provsprängningarna vid ,som ju ligger bara ett 70-tal mil från vår gräns?Anf. 40 Utrikesminister ():Herr talman! Vi har tillsammans med övriganordiska länder gjort en ganska bestämdframställning, där vi har sagt ifrån att vi inte vill hanågra sådana provsprängningar. De nordiskautrikesministrarna träffas på nytt , och jagutgår från att denna fråga blir föremål för nydiskussion. Inställningen är alldeles självklar, av deskäl frågeställaren angav.Fråga om ''skattemässig vårdagjämning''Anf. 41 ():Herr talman! är det vårdagjämning. För densvenske skattebetalaren blir det vårdagjämningförst när den mörka delen av inkomståret, dvs. dåhela inkomsten går till skatter och offentligaavgifter, inte överstiger den ljusare delen avinkomståret, när man får disponera hela inkomstensjälv -- dvs. när skatter och avgifter uppgår till högsttill av BNP. När kommer detta att inträffa vidfortsatt socialdemokratisk politik?Anf. 42 Finansminister ():Herr talman! Jag tycker att det är klokt, när mandiskuterar de offentliga utgifterna och skatterna,att se dem i ett sammanhang. Om man skall sänkaskattetrycket, skall man göra besparingar. Vi möterkrav på stora anslag till olika områden. Sjukvårdenär ett mycket angeläget område. Det gäller ocksåpensionärernas villkor, en god omvårdnad ochomsorg om barnen, en skola som vi kan göra bättre,bistånd till nära och fjärran länder.Detta är mycket stora önskemål, som vi gärnaskulle vilja möta. De måste vägas mot den ambitionsom redovisar -- att sänka dettotala skattetrycket. Därför finns det ingen enkelmatematik som innebär att vi kan säga att så härmycket kan vi sänka skattetrycket.Om vi vill ha ett bra samhälle med god vård ochomvårdnad, med trygghet -- då får vi betala för det.Jag känner mig, i alla de svåra avvägningar vi görinternt, som skattebetalarnas sista utpost. Jag skallhålla emot sådant som jag med mitt hjärta kan ansevara mycket angeläget, för jag ser också problemetmed att finansiera det.Vi måste ha båda de här ambitionerna. Det gälleratt kunna stå emot skattebetalarna och säga: Så härmycket kostar det, och det måste vi ta in. Det gällerockså att stå emot olika anspråk som vi möter ochsäga att vi inte kan klara allt på en gång.Vi skall försöka få en så god tillväxt i vår ekonomiatt resurserna räcker för många av de önskemål vimöter -- och att vi kan sänka utgifternasandel av samhällsekonomin. Jag tror att vidärigenom kan förbättra vårt välfärdssamhälle påmånga sätt. Men jag är inte beredd att lägga fast enviss siffra och säga att skall viha nått dit. Vi måste klara de här ambitionernasamtidigt.Fråga om ÖresundsbronAnf. 43 ():Herr talman! Jag vill till kommunikationsministerGeorg ställa samma fråga som ställdesav folketingsledamoten , sf, ifolketinget: Varför väljer ni en ''beskidt'' teknologiför Öresundsförbindelsen, när ni kunde välja enren -- dvs. en kombinerad bil- och järnvägsbro istället för en borrad järnvägstunnel?Anf. 44 Kommunikationsminister ():Herr talman! En kombinerad bro mellan Malmöoch kommer att fylla ett mycket viktigtkommunikationsbehov. Vi knyter samman Sverigeoch -- knyter samman ochkontinenten. Det är en förbindelse som tillgodoserbehovet av transporter, både bilburna ochjärnvägsburna.Jag vill i detta sammanhang betona att om manskall åstadkomma en järnvägsförbindelse som kanfinansieras, så måste det ske i form av enkombinerad förbindelse. I den kombineradeförbindelsen kommer järnvägsdelen att vara denkostnadsmässigt största. Den finansierashuvudsakligen genom att vägförbindelsen kommeratt gå med överskott. Enbart enjärnvägsförbindelse går icke att finansiera; denskulle kräva mycket stora subventioner under långtid framöver. Vi kan använda pengarna på ettbättre sätt. Med en kombinerad förbindelse får vien bra och effektiv kommunikationsled mellanSverige och Danmark.Fråga om budgetunderskottAnf. 45 ():Herr talman! Hur tänker finansministernfinansiera det budgetunderskott som uppstårgenom tillbakadragna förslag -- det gäller t.ex.samordningen av sjukförsäkring ocharbetsskadeförsäkring -- och genom de nyautgifterna, t.ex. extra KBT och de extra insatsersom kan behövas för sysselsättningen?Anf. 46 Finansminister ():Herr talman! Jag har för avsikt att återkomma tillriksdagen och på sedvanligt sätt ikompletteringspropositionen redovisa de förslagoch åtgärder som kan behövas.Vi håller nu på att få in underlag i form avkonjunkturbedömning. Vi får också våra egnaberäkningar av statens utgifts- ochinkomstsituation. När detta material finnstillgängligt kan regeringen ta ställning, och jag skallalltså redovisa det på vanligt sätt. Men för dagenkan jag inte ge något besked.Fråga om statligt ägandeAnf. 47 ():Herr talman! sedanpresenterade ett förslag tillmångdubbling av det statliga ägandet i . Jagtänker på förslaget att låta AP-fonderna köpaaktier för upp till 250 miljarder kronor.Jag har en mycket enkel fråga till finansminister;den kan med fördel besvaras med ja eller nej.Anser finansministern att en socialisering av desvenska företagen bidrar till en bättre ekonomiskutveckling i ?Anf. 48 Finansminister ():Herr talman! Jag anser att pensionsfonderna skallförvaltas väl. De skall få en god avkastning så att vi,när vi är gamla, kan få bra pensioner, och så att viinte behöver ta ut så höga avgifter. Det är motivetbakom förslaget.Anf. 49 ():Herr talman! Detta har ingenting med pensioneratt göra. Vad jag frågade var: Anserfinansministern att mera statliga ägande och merasocialisering hjälper till att lösa Sverigesekonomiska problem -- ja eller nej?Anf. 50 Finansminister ():Herr talman! Försäkringsbolagens fonder kanplaceras i aktier, och jag anser att det är till gagn förpensionerna att också kunna använda AP-fondernapå samma sätt.Anf. 51 ():Herr talman! Då måste jag tolka svaret så, attfinansministern anser att en socialisering ökarmöjligheterna att skapa en bättre ekonomi iSverige. Kan finansministern anföra något endaexempel på att en socialisering leder till bättrevälstånd?Anf. 52 Finansminister ():Herr talman! Jag har gett svaret på frågan -- att vivill åstadkomma god avkastning och god tillväxt avpensionsfondens medel. Det här är ett sätt attåstadkomma detta. Jag tror att det är till allas gagnatt vi kan få det nödvändiga sparandet tillnäringslivet och att vi kan få bra avkastning medtanke på pensionerna.Fråga om bidragsberoendetAnf. 53 BO ():Herr talman! Bidragsberoendet ökar alltmer. Baraunder har regeringenspolitik lett till att 100 000 barnfamiljer blivitberoende av bostadsbidrag, att mer än 60 000pensionärer blivit beroende av bostadsbidrag ochatt mer än 60 000 pensionärer blivit beroende avbostadstillägg.Avser regeringen att vidta åtgärder för att minskabidragsberoendet, som ni själva har orsakat, och iså fall när och hur?Jag ställer frågan till finansministern.Anf. 54 Statsrådet ():Herr talman! Finansministern skulle säkerligenvara utomordentligt väl lämpad att svara på denfrågan, men det blir kanske litet tjatigt att se honomgå upp och ner , så låt mig vara med enstund, för det här är skojigt!Vi kan diskutera länge hur mycketbidragsberoendet ökar och minskar. Om manisolerar en fråga så här rakt upp och ner frånverkligheten i övrigt kan man få till stånd en lustigmen föga klarläggande diskussion mellan golvetoch podiet.Vad det ytterst handlar om är i långa styckenmänniskors förutsättningar och möjligheter att levapå de inkomster som de har. Det är i sin tur bl.a. enfunktion av sådana saker som den högt värderadefrågeställaren ofta ägnar sig åt, nämligenskattetrycket, men också i betydande utsträckningav människors möjligheter att arbeta och att göradet under sådana villkor att inflationen inte taralltför mycket av det som de tjänar på sitt dagligavärv.Helt följdriktigt har för det första regeringenspolitik varit inriktad på att ivårt land införa ett nytt skattesystem, sompremierar arbete, sänker skatten på arbete ochhöjer den på kapital. För det andra har politikensedan våren 1989 varit inriktad på att pressa tillbakainflationen. Åtgärder som t.ex. momshöjningarsom skall pressa tillbaka den ekonomiskaaktiviteten är alltid mycket obehagliga. Kammarenhar inte varit road av förslagen, lika litet som detroade kammaren att ta emot förslag om lönestopp,prisstopp, fredsplikt som kom att kallasstrejkstopp, osv.I två år har vi nu försökt att attackera inflationen,med begränsad framgång eftersom vi inte kunnatsamla oss som regering och riksdag till en kraftfullpolitik för detta. Man börjar nu skymtagrundläggande sammanhang bakom deförhållanden som människor brottas med i den månde nu har blivit i stigande grad bidragsberoende.Där någonstans skulle en klarläggande debattkunna börja -- men bara börja.Fråga om finansieringen av ÖresundsbronAnf. 55 ():Herr talman! Jag vill frågakommunikationsminister , litetgrand som en följdfråga till det som anfördes avRolf L , hur han skall finansieraÖresundsbron. Man får det intrycket att miljönkommer att förbättras av att den här bron byggs. Ifolketingsdebatten framhölls det att vikanske behöver bygga många broar för att förbättramiljön här i Skandinavien.Vilka fler broar tänker sig attbygga för att förbättra miljön i och iSkandinavien i övrigt?Anf. 56 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jo, vi kan nog bygga broar ochförbättra miljön, men skall intetillkomma i första hand för att förbättra miljön.Den skall dock omgärdas med stränga miljökrav,som uppfyller de villkor som vi rimligtvis haranledning att ställa i det sammanhanget.Men huvudfrågan gällde finansieringen, och bronskall finansieras med avgifter på dem som trafikerarden, såväl på järnvägstrafiken som på bilismen.Det är bra att ställer denna fråga,så att jag inför detta ovanligt stora auditorium kanklargöra att det icke är skattebetalarnas pengar somskall finansiera . Det har ibland ivulgärdebatten gjorts gällande att vi tar ifrånglesbygden för att satsa på en . Så äricke fallet, utan det är när , jag ochandra åker på bron som vi skall betala avgifter ochdärmed finansiera bygget.Anf. 57 ():Herr talman! Kan ge någragarantier beträffande den prispolitik som skallföras med avgifterna på bron?Anf. 58 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag ber att få återkomma med enmera utförlig redovisning av det avtal som jagförhoppningsvis inom de allra närmaste dagarnakan teckna med min kollega i ,och därefter med en proposition till . I detsammanhanget är jag beredd att utförligt redovisade ekonomiska kalkylerna och alla de övriga beslutoch ställningstaganden som ligger bakom det härprojektet.Fråga om inlandsbananAnf. 59 ():Herr talman! Också jag vill ställa en fråga tillGeorg . Jag skulle vilja höra när GeorgAndersson tänker resa med nästagång.Anf. 60 Kommunikationsminister ():Herr talman! frestar mig mycketstarkt, men jag vet inte om det är lovligt, att göraen enkät för att ta reda på hur många som har restpå . (: Jag tillhör dem som har gjort det.)Tack! Också jag tillhör den skaran. Jag har inteprogrammerat in någon ytterligare resa påinlandsbanan, men låt mig säga att vi gertransportrådet i uppdrag att effektuera det beslutsom fattade . Viavser att handla snabbt för att trygga en godtransportförsörjning inom inlandsbaneområdet.Fråga om medlemskap i . 61 ():Herr talman! Får jag fråga utrikesministern hur detgår med arbetet i Arvfurstens palats medförberedelserna för en ansökan om medlemskap iEG och hur tidtabellen för detta ser ut.Anf. 62 Utrikesminister ():Herr talman! Det går bra. -- Vi har gjort en mycketnoggrann genomgång. Vi kommer att sända utmaterialet till den grupp som har utsetts medföreträdare för regeringen och de i utrikesnämndeningående partierna, och detta skall diskuteras den12 april. Sedan får vi se hur det blir med resten avtidtabellen, men så långt är den klar.Fråga om ecu-anknytningAnf. 63 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillfinansministern. När finansministern för någon dagsedan besökte framkom att ett närmandetill det europeiska valutasamarbetet i form av enecu-anknytning blir aktuellt . Sedan någraveckor tillbaka stiger dollarn och har gått upp från5:50 till . Det betyder att kronan samtidigtapprecieras mot D-marken, vilket inte stämmermed förhållandena när det gällerkonkurrenskraften mellan de två berörda länderna.Min fråga är: Varför vänta till när på det härviset villkoren för en ecu-anknytning försämras förvarje dag som går?Anf. 64 Finansminister ():Herr talman! har rätt så till vida attjag har besökt och att jag har förtdiskussioner om förhållande tillGemenskapen. I det sammanhanget har mansjälvfallet berättat om sina planer vad gällervalutapolitik. För vår del följer vi detta medintresse, men regeringens uppgift är att se till attinflationen varaktigt pressas ned, och det ärpolitiken också inriktad på. Vi kan nu se framföross en period med mycket stabilare priser än underden period som vi har bakom oss. Uppgiften att taställning till valutapolitiken åligger, som LarsTobisson vet, riksbanken.Anf. 65 ():Herr talman! Ja, jag vet naturligtvis att det ärriksbankens uppgift, men jag vet också att ettuttalande från finansministern och spelaren roll i det här sammanhanget.Om nu finansministern är så säker på att inflationenredan är nere -- han har låtit distribuera ett diagramav den innebörden -- frågar jag återigen: Varförvänta, när förhållandena för blirogynnsammare genom den nu pågåendeförsämringen av kronans förhållande till D-markenoch övriga EG-valutor?Anf. 66 Finansminister ():Herr talman! Vi har ett intensivt arbete på gång påden svenska arbetsmarknaden för att växla om fråninflationslöner till reallöner, återvinnakonkurrenskraft och därmed trygga jobb i Sverige.Det arbetet är inte avslutat. Det är minförhoppning att det skall ge resultat under dennärmaste tiden. Det är, som jag ser det, regeringensuppgift att få till stånd en stabilisering av vårekonomi när det gäller priserna och inflationen.Den linjen kommer vi att driva med ihärdighet ochkonsekvens.Jag vill beträffande vår valuta säga att den uppvisarstabilitet och att den haft enanknytning som bidragit till den stabiliteten. Ivilken utsträckning den skall förändras med hänsyntill det europeiska samarbetet är en fråga som vi fårstudera vidare. Ytterst är det som avgörden.Fråga om arbetsmarknaden i glesbygdAnf. 67 ():Herr talman! Jag känner en viss oro förungdomarnas situation på arbetsmarknaden ,kanske speciellt för flickor och pojkar i glesbygden.Det beror på att antalet varsel ökar och att det blirallmänt kärvare på arbetsmarknaden.Jag skulle vilja fråga om arbetsmarknadsministerndelar den oron och vilka åtgärder som kan behövavidtas.Anf. 68 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag delar den oron. Det är den somtill stor del ligger bakom att jag under många årtyckt att just arbetsmarknaden varit ett så viktigtområde. Vi har lärt oss av erfarenheterna ute iEuropa att när arbetsmarknaden viker är detungdomarna som drabbas mest, först och störst.Det gäller framför allt de ungdomar talade om och de som har låg eller ingenutbildning. Det är därför det är så viktigt med deinsatser staten nu gör med tyngdpunkt påutbildning, och det som man i regionerna måstegöra för att bredda arbetsmarknaden.Mest saknar jag dock insikten hos företagen om attungdomen kommer att vara en bristvara under hela1990-talet. Företagen borde se längre än näsanräcker och försöka ta vara på ungdomensarbetskraft nu och bygga för framtiden.Vi skall i kompletteringspropositionen återkommanär det gäller förslag om hur självaarbetsmarknadspolitiken ytterligare kan inriktasför att stödja ungdomarna.Det vore viktigt om parterna, och inte minstarbetsgivarna, tänkte på att bygga för framtiden,att ändra sin arbetsorganisation, behållaungdomarna och satsa på att höja deras kompetensoch yrkeskunnande. Det kommer de att behöva.Fråga om SamhallAnf. 69 ():Herr talman! Jag vill fråga om detverkligen är så klokt att sätta så snål budgetram förSamhall, att man måste minska antalethandikappade anställda med ca 1 800 personer i ettläge när den öppna arbetslösheten ökar.Handikappade har det svårast på den öppnaarbetsmarknaden.Anf. 70 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag är mycket medveten om att desvagare grupperna på arbetsmarknaden, somdiskuterats tidigare här, invandrarna och dehandikappade, har det svårt och får det svårare julängre det dåliga läget på arbetsmarknaden håller isig.Börje vet också bakgrunden tillproblemet just för . Man fick en flexibilitetnär det gäller den egna timramen . Den utnyttjade man så, att det harblivit den situation man har i dag.Jag diskuterar mycket med ledning omdetta. Men jag vill också betona att den verksamhetSamhall bedrivs i många län inom branscher som har stora svårigheter. Det är också ett hot motde handikappades arbetstillfällen inom Samhall.Därför är allt det övriga inom den ekonomiskapolitiken och stärkandet av dessa branscher oerhörtviktigt också för verksamhet.Jag skall återkomma till frågan om helheten förSamhall för nästa budgetår.Fråga om bron över kanalAnf. 71 ():Herr talman! Jag vill vända mig till GeorgAndersson, som i ett tidigare frågesvar sade att enbro fyller ett viktigt kommunikationsbehov. Detfinns många broar som behöver byggas. Jag villföreslå att han ger besked om när bronöver kanalen i skall byggas.Det är den rasade, och ännu harvi inte fått något besked.Näringslivet inne i drabbas mycket hårt.Varje gång man ställt frågan till senaste halvåret har han sagt ''''. 72 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi kommer allt närmare ett beslut.Det finns här starka motstående intressen:vägtrafiken och kanaltrafiken. Det är en storinvestering om man skall göra en öppningsbar brosom tillgodoser kanaltrafikens behov. Enöppningsbar bro utgör också ett hinder ivägtrafiken.Många har velat yttra sig i den här frågan. De sistaremissvaren har kommit in , så nu har vialla handlingar på bordet och kan gå till ett beslut.Men planeringsarbetet för att ordna enöppningsbar bro har fortgått under hela tiden.Vägverket har alltså inte förlorat tempo trots att viav olika skäl inte kommit till skott när det gällersjälva beslutet.Avslutning av frågestundenAnf. 73 TALMANNENJag vill tacka alla för visat intresse vid dagensfrågestund. För alla som inte fått tillfälle att ställafrågor vill jag säga att det kommer flerfrågestunder.Dagens frågestund är därmed avslutad. (Applåder)AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till kl. 15.10.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.10.8 § Anslag till domstolsväsendet(justitieutskottets betänkande JuU16, forts. från6 §)Tredje vice talmannen konstaterade att ingenytterligare talare var anmäld.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden /91:JuU15 och betänkande JuU15Mom. 2 (anslag till åklagarmyndigheterna)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 1 av , dels motreservation 2 av -- bifölls medacklamation.Mom. 3 (utbildning i miljöfrågor)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot98 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU16Mom. 3 (domstolarnas situation m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot13 för reservation 2 av . 5 (anslag till Domstolarna m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 4 av och , dels reservation 5 av , delsreservation 6 av -- bifölls medacklamation.Mom. 9 (tillsättningsförfarandet)Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot53 för reservation 7 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 18 (övergrepp i rättssak)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot116 för reservation 10 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.9 § Anslag till kriminalvårdenFöredrogsjutitieutskottets betänkande1990/91:JuU17 Anslag till kriminalvården.Anf. 74 ():Herr talman! Varför straffar man? Svaret på dennafråga har i viss mån växlat från tid till annan. Detär två uppfattningar eller skolor som brutit sig motvarandra, allmänprevention ochindividualprevention.Kriminalpolitiken i har under lång tidformats under inflytande av denindividualpreventiva uppfattningen, nämligen attstraffets främsta syfte är att genom vård ochbehandling påverka lagöverträdaren så, att han intebegår nya brott. Denna inställning har emellertidofta lett till att brottslingens intresse satts i förstahand.I förhållandet mellan brottslingen och den somdrabbas av brottet är det alltid den senare som ärden svagaste. Det är brottsoffret som är denutsatte, inte brottslingen. En politik som inte utgårifrån detta ställer sig på brottslingens sida.Numera erkänns av allt fler att den s.k.vårdideologin lidit skeppsbrott. Det nuvarandesystemet bygger på en sammanblandning av vårdoch straff som är principiellt otillfredsställande.Vård kan ju inte anses vara någon naturlig reaktionpå brott. Vård bör ges till människor som är i behovav det, oberoende av om de begått brott eller ej.Brottsbalken har inte heller utformats i någotallmänt socialt syfte att sålla fram de medborgare ivårt land som är mest i behov av kriminalvård föratt inte själva fara illa.Vi moderater anser att straffet i första hand syftartill att upprätthålla respekten för denhandlingsnorm som straffbestämmelsen ger uttryckför. Straffets främsta ändamål måste alltså vara attavhålla människor från att begå brott.Detta kräver i sin tur att ett brott skall följas avstraff och att straffet skall innehålla ett visst mått avobehag. skall straffet vara rättvist och detskall råda proportionalitet mellan brott och straff.Straffet bör i första hand bestämmas medutgångspunkt från brottet, inte med hänsyn tillbrottslingens person.