prot · GF0925 · 1991-11-14 00:00:00 — Jag tog upp ett EG-medlemskap.Det går väl inte att sitta här, som minister i enregering som säger att en av de fyra viktigastefrågorna är att så fort som möjligt se till att Sverigeblir medlem i EG, och säga att vi har enförhandling framför oss, arbetet pågår, vi fåranledning att återkomma.Man kan väl läsa innantill, är en av de organisationer man blirmedlem i om man vill vara med i EG. Euratom harsina stadgar och sina paragrafer där det står mycketuttryckligt det som jag redogjorde för fråntalarstolen.Då kan man inte säga att vi får se hur det blir. Detär ju bara att läsa innantill att detta är vad Euratomstadgar. Antingen skall vi då ha ett undantag fördetta som rör energin, och det är väl inte troligt.EG skall väl ha en gemensam energimarknad. Detskall köpas och säljas, produceras och distribuerasfritt när det gäller energi inom EG. Då kan inteSverige säga att dessa delar vill vi stå utanför.Jag tycker det finns många frågetecken inför etteventuellt medlemskap i . Då tycker jag att manbör passa på , innan vi blir medlemmar, att ta uppdessa frågor och diskutera dem öppet och granskadet som finns att granska och läsa innantill i detexter och förslag som faktiskt finns.Jag har i denna kammare varit med om attdiskutera kärnkraftsavveckling med den förraregeringen. sade -- det ärnågot år sedan -- att vi skall med all kraft verka fören avveckling av kärnkraften, nationellt ochinternationellt. Det tycker jag är en mycketangelägen uppgift. Jag hoppas att tycker det. Eftersom jag utgår ifrån att hantycker det, eftersom det har varit linje, såundrar jag: På vilket sätt har vi möjligheter sommedlemmar i att verka för eninternationell avveckling av kärnkraften? Jag kaninte riktigt se hur det stämmer överens medEuratoms stadgar.Anf. 82 Miljöminister ():Herr talman! Det finns alltid en risk i sådana härdiskussioner att vi hamnar utanför ämnesområdeteller i varje fall vidgar det avsevärt.Som jag sade inledningsvis vill jag avgränsa dennadebatt till de frågeställningar som har nämnts.Bland dem är faktiskt EES. Det finns i GudrunSchymans egen interpellation, den sista frågan, trorjag, och det var därför jag tog upp detta.När det gäller det internationella samarbetet vetGudrun lika bra som jag att man i olikainternationella organisationer naturligtvis kanlägga tyngdpunkten olika i sina strävanden.Det gäller t.ex. -- jag kan ta det som ett braexempel, eftersom är medlem. Det handlarom kärnsäkerhet. har också enändamålsparagraf som innebär spridning avkärnkraft. Vi har sett det så -- även om det intefunnits politisk majoritet för detta som bekant -- attdetta är en fråga om att genom demokratiska besluti få att agera för att ändraändamålsparagrafen.Jag har samma principiella synpunkter på vilkenorganisation det än är fråga om där ärmedlem. Men det handlar om att skapa politiskmajoritet på hemmaplan. Det är där man skallbörja.Därmed har jag också besvarat frågan omEuratom. Det finns ingen anledning att ha någonannan principiell uppfattning.Vår medverkan i ett vidare internationelltsammanhang handlar om forskning och utvecklingbeträffande kärnsäkerhet, strålskydd och hanteringav kärnavfall. Det här är så stora, viktiga ochavgörande frågor, som är dyra att hantera, att detsjälvfallet finns anledning att åstadkomma ensamordning av resurserna.När det gäller energiöverenskommelsenkonstaterar jag bara att det finns enriksdagsmajoritet för den energiöverenskommelsesom slöts i början av detta år. I vårregeringsförklaring heter det: ''Den s.k.energiöverenskommelsen ligger fast.'' Som GudrunSchyman också vet, fanns det i den proposition sombehandlades av en hänvisning tillriksdagsbeslutet , där det bl.a. hetkärnkraftsavvecklingen skall vara klar ''senast år2010''. Sedan finns det i regeringskretsen och här iriksdagen olika bedömningar från olika partier. Detär den hänvisningen som det finns enriksdagsmajoritet för, och därför bör man inteifrågasätta den i debatten -- den är ett faktum.Anf. 83 ():Herr talman! Jag förstår att det inte kan vara lättatt heta och tillhöra iden här regeringen vad gäller energipolitiken. Visstligger den fast, men det är riktigt att det har talatsom '''' och ''när samhällsekonomin såtillåter''. Det finns många s.k. snorhalaformuleringar i energiöverenskommelsen, och detskall tolkas en gång , bl.a. här. Jag ställermig mycket frågande inför hur det skall gå till.Kärnkraftenergiproducenterna i landet haruppfattat signalerna så att de har lagt scenariernaom en avveckling åt sidan. Det var deuppgifter jag fick när jag under valrörelsen besökteett antal kärnkraftproducenter.Olof säger att man skall gå med iinternationella organisationer för att kunnaförändra dem. Vi är med i , trots att vi vet attden organisationen har det dubbla syftet att både setill säkerheten och sprida den s.k. fredligaanvändningen av kärnenergi. Både vänsterpartietoch har motionerat om att syftet börändras så att blir en internationellorganisation för avveckling av kärnkraft. Jag troratt vi har skrivit under samma motioner i den härfrågan, och det är riktigt att vi inte har fått politiskmajoritet för den. Arbetet fortsätter träget, och jaghoppas på ett samarbete medcenterpartiet vid nästa allmänna motionstid vadgäller motioner med just denna innebörd.Om tror att vi kan gå med iEuratom och förändra syftet är det väl naivt. Det ärändå en organisation som bygger på en mycket klarmajoritets politiskt uttalade vilja att främja ochsprida kärnkraften m.m. Det gäller att få framklyvbart material. Det finns en klar kopplingmellan kärnkraft och kärnvapen, osv. Det därkänner vi till, eller hur? Det syftet har jag mycketsvårt att tro att , genom ett medlemskap iden här organisationen via EG, skulle kunnaförändra till att Euratom blir en internationellorganisation för avveckling av den civilakärnkraften. Det är bra att man har enmissionerande inställning till omvärlden, men dethär är ändå att ta i.Jag undrar fortfarande, : Kommerdet att bli möjligt för att stifta en lag somsäger att inte tar emot utländskt avfall?Anf. 84 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig bara konstatera att GudrunSchyman drar litet för långtgående slutsatser av detjag har sagt. Vad jag ville påvisa var parallellenmellan och Euratom och påvisa att det är häri och därefter i regeringen som vi läggerfast vår politik. När det gäller just Euratom-fördraget finns det inte där något krav på enskildaländer att verka för kärnkraften och sprida den tillandra länder. Det står varje land fritt att bedrivaden kärnkraftspolitik som man önskar.För att kommentera den andra delen avfrågeställningen vill jag säga att det är riktigt attanvänt kärnbränsle är en vara, men vi kan nekaslutförvaring och införsel i . Det råder intenågot motsatsförhållande i detta fall.Beträffande det som komma skall, har jag varitangelägen om att markera att vi har en ordentligberedning både av och av detkommande förhandlingarna med EG, och därförvill jag inte antecipera det här ??? i de fallet. Jaghar svarit så rakt som det är möjligt medutgångspunkt till interpellation.I fråga om signalerna till kärnkraftproducenterna,tror jag avslutningsvis att det är viktigt att detkommer en signal också från om att detfinns en bred parlamentarisk majoritet förenergiöverenskommelsen och den proposition somföljde på den. Det är en styrka, inte en svaghet.Tredje vice talmannen anmälde att GudrunSchyman anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.9 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:73 Sekretess inom rättsväsendetsinformationssystemRedogörelse1991/92:1 JustitieombudsmännensämbetsberättelseMotionernamed anledning av prop. 1991/92:31 Vissainternationella åtaganden på atomansvarsområdet,m.m.1991/92:L3 av m.fl. (v)1991/92:L4 av och BirgittaHambraeus (c)med anledning av prop. 1991/92:33 Fortsattgodtagande av byggprodukter som godkänts i annatnordiskt land1991/92:Bo1 av ()10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 13 november1991/92:125 av () tillkommunikationsministern om hastigheten påmotorvägar:Avser statsrådet verka för att hastigheten påmotorvägar generellt sätts ?1991/92:126 av () tillkommunikationsministern om småbåtslederna påVänern:I finns sedan mycket länge speciellaskärgårdsfarleder för fritidsbåtar. Dessa lederanvänds flitigt av småbåtar i området och avturister. Enligt uppgift från seglationsstyrelsen ärnu utmärkningen av dessa farleder i fara på grundav ekonomiska problem.Det finns närmare 15 000 registrerade fritidsbåtarpå och till detta kommer ett mycket stortantal svenska och utländska besökande båtar.Turismen som bygger på Laxfond och Götakanal är beroende av skärgårdslederna.Med anledning av ovanstående vill jag frågastatsrådet:Är statsrådet beredd att medverka till attutmärkningen av småbåtsleder på kanbibehållas?11 § Kammaren åtskildes kl. 16.17.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 4 § anf. 27 (delvis) ochav talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 80 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.