prot · GF0947 · 1991-12-17 00:00:00 — Jag kan bara konstatera att det i januariåterstår att se vad de förhandlingar som har ägt ruminom branschen och regeringen kommer att ge. Jagvill bara anmäla att jag tvivlar på att man hartillräcklig grund för att frivilliga överenskommelserskall vara möjliga, men vi får väl se vad regeringenkommer att presentera.Jag vill också yrka bifall till meningsyttringen, somöverensstämmer med reservationen i detta ärende.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag vill bara än en gång understrykaför att det skall ligga konkretaförslag . Låt mig också påpekavad som sades i propositionen om förslag till lag ombyggnadsgaranti, nämligen vikten av att få till stånden frivillig överenskommelse. Den arbetsgruppsom jobbade med sjukahusproblematiken förordaratt problemen med ansvar för byggfel i första handlöses genom frivilliga överenskommelser.Låt mig också peka på att den övervägande delenav de remissinstanser som närmast berörs av deförslag vill ha frivilliga överenskommelser. Därförär det viktigt att vi inväntar detta konkreta förslag.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag vill bara tala om för många av dem som har jobbat just medsjukahusproblematiken, bl.a. frånhyresgäströrelsen, är personer som har sett frammot att lagen skall träda i kraft och som fortfarandehoppas att det skall bli regeringens och riksdagensbeslut.Anf. 37 () replik:Herr talman! En av bristerna i lagförslaget var juatt det bara täckte flerbostadshus. Låt oss hoppasatt den frivilliga överenskommelsen täcker lokaler,där bl.a. skolor och dagis ingår, som också äroerhört drabbade. Därför är det mycket viktigt attvi inväntar det här förslaget.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 38 ():Herr talman! Jag vill bara säga till det här egentligen inte är ett dugganmärkningsvärt. När jag lyssnade på den tidigaredebatten fick jag nämligen ett intryck av att allt somhandlar om lagstiftning, om att ställa upp förkonsumenterna, är någonting som den nuvaranderegeringen inte bryr sig om.När så sent som instiftade en lag,med utgångspunkt från att det inte har häntnågonting på detta område, sade bl.a.folkpartisterna att man borde ta med också andralokaler, bl.a. daghem. Det argument som olikabygginstanser framhävde när lagstiftningeninfördes var att frivilliga överenskommelser var pågång. Men det hände ingenting, och då saderiksdagen med bred majoritet att det därför varviktigt att få fram denna lagstiftning.Nu återkommer regeringen, senare, ochföreslår att lagen inte skall träda i kraft därför attbranschen säger att man håller på medöverläggningar. Egentligen har det inte häntnågonting.Jag är alltså misstänksam, står inte på konsumenternas sida, utandet är producenterna som skall styra. Därför får vinaturligtvis uppmärksamt följa den här frågan. Visocialdemokrater -- och jag utgår från att det ävengäller vänsterpartister och andra -- vill inte ha enmassa lagstiftning som är onödig, men när vi ser attdet inte händer någonting tycker vi att det är viktigtatt fullfölja den lagstiftning som riksdagenbeslutade om så sent som , för att ställa upppå konsumenternas sida.Därför yrkar jag bifall till reservationen.Anf. 39 ():Herr talman! Jag vill säga till attminnet är dåligt -- men det kanske är en fördel äveni detta sammanhang. , när vi diskuteradelagförslaget, var representanter närvarande iutskottet och redovisade att man hade långtframskridna förhandlingar just på det här områdetmen att man inte kunde ta fram konkreta förslag.Det var anledningen till att bl.a. folkpartietbestämde sig för att gå med på den härpropositionen.Nu kan man alltså visa att man har kommit ännulängre med förhandlingarna, och i januari nästa årkan man lägga handlingarna på bordet. Det äranledningen till den uppskjutna lagen. Kom ihåg,, att vi fick information om detta ivåras!Anf. 40 () replik:Herr talman! Det är riktigt att branschföreträdarnagjorde denna redovisning i samband med att vidiskuterade lagstiftningen . Men vi har intesett något resultat av de förhandlingarna. Vi har häri fattat beslut om att införa lagen från den1 januari, och det är därför som det är såanmärkningsvärt att man nu inte vill genomföralagen. Med utgångspunkt från den politik som inteminst de som styr i regeringen, dvs. ,vill föra, är det klart att man inte står påkonsumenternas sida, utan det handlar omproducentintressena.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag vill säga till , somjag sade till , att den här lagen gerbara skydd för flerbostadshus. Kan den frivilligaöverenskommelsen täcka in skollokaler och annatär det ett stort steg i rätt riktning.Dessutom innebär lagförslaget att man kanförsäkra bort problemen, och det är en stor riskäven i det. Det blir stora kostnadsökningar, ochrisken finns att oseriösa företag försäkrar sig bortfrån problematiken. Lagförslaget är ett försök i rättriktning, men det har stora brister.Anf. 42 () replik:Herr talman! Med utgångspunkt i att lagförslaget har brister är jag bereddatt diskutera förändringar i det som avhjälper debristerna. Förhoppningsvis är vi överens om attlagen skall skydda konsumenterna.Anf. 43 ():Herr talman! Med anledning av vill jag bara säga att jag hyser samma orooch misstänksamhet som socialdemokraterna. Jagavvaktar och ser vad som kommer i januari.Det är märkligt, , att det inte avbetänkandet från utskottet framgår att översynenskall ske därför att man vill ha en bredaretillämpning, så att lagen kan omfatta också sjukahus som används som dagislokaler och andraoffentliga lokaler. Det framgår inte alls avbetänkandet och har heller inte nämnts i dendiskussion som förts i den här frågan i utskottet. Jaghar inte propositionen med mig, men jag har ingetminne av att det framgår av den heller.Är det syftet är det naturligtvis gott, men jag hyseroro för att det inte är det som det är fråga om. Dethar inte träffats några frivilligaöverenskommelser som har dugt på det härområdet. Tills vi har sett sådana kräver vi att lagengenomförs och att beslutet träder i kraft så snartsom möjligt.Anf. 44 ():Herr talman! Det är riktigt att det inte har kommitfram några konkreta förslag . Det kommerförslag , och det är anledningentill att vi vill skjuta på propositionen -- så enkelt ärdet, var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )8 § Förslag om tilläggsbudget betänkande1991/92:BoU8 Förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /92 (prop.1991/92:25 delvis).Anf. 45 ():Herr talman! betänkande 8, somvi nu skall ta ställning till, handlar om stöd till ickestatliga kulturlokaler och stöd till de allmännasamlingslokalerna.Låt mig först säga att jag är glad över att vi har enatsom att öka ramen för de icke statligakulturlokalerna med 25 miljoner. Det är alltså frågaom museer, teatrar och konsertlokaler som inte ägsav staten. Man kan lämna bidrag både tillombyggnad och till nybyggnad. Det finns ett stortbehov i landet av dessa insatser. har enlång kö. Detta kommer också att främjabyggsysselsättningen.Men tyvärr har vi inte blivit eniga på alla punkter ibetänkandet. I motioner både från osssocialdemokrater och från finns detförslag om ökade anslag till allmännasamlingslokaler. Det finns många motiv till det.Dels skulle det främja sysselsättningen på sammasätt som stödet till de icke statliga kulturlokalerna,dels finns det ute i landet ett stort behov avsamlingslokaler.Vi har i debatten fått klart för oss attbyggarbetslösheten har ökat dramatiskt på grundav regeringens bostadspolitik. Varje tillskott skullenaturligtvis förbättra läget. Det är här fråga omprojekt som inte kräver någon förprojektering och planering -- man skulle kunnasätta i gång direkt.Att det finns ett stort behov av olika slag avsamlingslokaler kan jag försäkra. Även här finnsdet en lång kö vid boverketssamlingslokaldelegation. Dessutom vet jag averfarenhet från mitt arbete i glesbygdsmyndighetenatt man ute i bygderna har många projekt på gång,framför allt när det gäller att kunna samverka ochsamutnyttja olika lokaler.I skall leva var ett av devanligaste kraven och önskemålen att bygdenskulle behöva en samlingslokal där människorkunde mötas. Det skulle sedan kunna vara enmotor i utvecklingen. Det finns också bra exempelpå att sådana satsningar genom samverkan avmånga olika intressenter har kunnat få en bygd attleva och att man kunnat bevara service ocharbetstillfällen.Det är av stor betydelse för människor att man hartillgång till lokaler där man kan mötas. Det skallvara lokaler som är tillgängliga för alla. De måstealltså vara tillgängliga även för människor medrörelsehinder och andra handikapp. Det finns alltsåockså ett stort behov av ombyggnationer.Att varit motståndare tillsamlingslokalstödet vet vi från många årsställningstaganden och debatter. Men attfolkpartiet och även i den här fråganlägger sig platt för det moderata kravet är faktisktbeklämmande. Framför allt haråtminstone som jag har suttit iriksdagen och haft tillfälle att lyssna till debatternavarit den främsta vapendragaren för ett ökat stödtill allmänna samlingslokaler. tal omsamlingslokalernas stora betydelse förfolkrörelseverksamheten och dess tal om attfolkrörelserna är en grundförutsättning för vårtdemokratiska system i instämmer visocialdemokrater helt i. Vi har faktiskt upplevt envärdegemenskap i den folkrörelseanknytningen.Men ser man sig från sida tydligentvingad att göra ytterligare eftergifter förmoderaterna.Herr talman! Det gör mig bekymrad för framtidenatt så lättvindigt går ifrån sina ståndpunkteri en del av sina hjärtefrågor. Ett ökat stöd tillallmänna samlingslokaler skulle tillfredsställa bådebehovet av mötesplatser för människor ochmänniskors behov av arbete. Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 46 ():Herr talman! har på ett bra sättframfört oppositionens uppfattning när det gällerstödet till kulturlokaler och allmännasamlingslokaler. Jag tycker inte att det finnsanledning att upprepa det. Jag vill därför bara tackaBritta för det och säga att jag för vänsterpartietsräkning instämmer i hennes synpunkter.Härmed vill jag yrka bifall till meningsyttringenfrån , som sammanfaller medreservationen.Anf. 47 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas trefrågeställningar. Det är först och främst regeringensförslag i proposition 1991/92:25 om bidrag till ny-och ombyggnad av icke-statliga kulturlokaler. Härbehandlas även regeringens förslag om att statensbostadskreditnämnd skall få utnyttja en rörligkredit samt motionsförslag om stöd till allmännasamlingslokaler.Som en av åtgärderna för att främjasysselsättningen föreslår regeringen att ramen förbeslut om bidrag för icke-statliga kulturlokalerunder /92 tillfälligt höjs med 25milj.kr. till 50 milj.kr. Denna höjning bör användasför stöd främst inom de län där investeringar i icke-statliga kulturlokaler är särskilt angelägna frånarbetsmarknadssynpunkt. I förslaget till åtgärderhar också vägts in att efterfrågan på stöd till icke-statliga kulturlokaler är större äntillgången på medel. tillstyrkerockså enhälligt förslaget i sitt betänkande.Den andra frågan gäller statensbostadskreditnämnd. Som en följd av att statligakreditgarantier införs för ny- och ombyggnad avbostäder kommer statensbostadskreditnämnd att inleda sin verksamhet vidsamma tidpunkt. Långsiktigt skall verksamhetenfinansieras genom avgifter för utställdakreditgarantier. Med hänsyn till att nämndeninledningsvis kommer att belastas av vissakostnader av engångskaraktär bör den dock enligtregeringsförslag ges möjligheter att utjämna sinlikviditet. Därför föreslås att nämnden får utnyttjaen rörlig kredit i inom en ram om50 milj.kr. Även detta förslag tillstyrkerbostadsutskottet enhälligt.Herr talman! Vad gäller stödet till de allmännasamlingslokalerna föreslås, som nämnts i debatten,i tre motioner från socialdemokraterna och centernatt stödet skall utökas från nu gällande ram på 52milj.kr. till 102 milj.kr.I motiveringen för förslaget anförs bl.a. det storabehovet av allmänna samlingslokaler ochsamlingslokalsprojektens lämplighet ursysselsättningssynpunkt. Ökningen avsamlingslokalsstödet föreslås i motionerna Bo6 fråncentern samt Fi8 från socialdemokraternafinansieras genom överföring av medel från ettunder huvudtitel uppförtnytt anslag till vissa tidigarelagda statligabygginvesteringar.Bostadsutskottet konstaterar att det i rådandestatsfinansiella läge inte finns utrymme för enökning av statsutgifterna med ett belopp av denstorleken och för det ändamål som föreslås i de nuaktuella motionerna. En förutsättning för att stödettill de allmänna samlingslokalerna skall kunna ökasär därför att medel kan omdisponeras inom ramenför en totalt sett oförändrad statsbudget. Förslagmed denna inriktning förs också fram i två av de nubehandlade motionerna. har dockför sin del inte funnit det möjligt att göra deomprioriteringar som erfordras för att de imotionerna aktualiserade förslagen skall kunnaförverkligas.Jag yrkar därför med denna hänvisning avslag påmotionerna Bo5 och Bo6 samt Fi8. Jag undrar omsocialdemokraterna och har andramedel att anslå för denna typ av byggen, eftersomde yrkar bifall till motionerna.Anf. 48 () replik:Herr talman! Politik är att prioritera. Det ärfaktiskt så, , att vi i vårt budgetförslaghar möjligheter att finansiera dessa 50 milj.kr. påett mycket bra sätt. Om vill ha tipsfrån mig om vad som kan förändras i regeringensbudget, så kan jag säga att ett sätt är att någotminska på de skattesänkningar som kommerkapitalägare, aktieägare och andra välsitueradegrupper till del. De pengar som detta ger kan istället användas till exempelvissamlingslokalsbyggen, som är mycket efterfrågadeute i landet. Det kan också ökasysselsättningsgraden.Även om jag, när jag har talat om detta, mest harutgått från förhållandena i landet i stort och fråninte minst glesbygdsperspektiv, eftersom jag harerfarenheter därifrån, så betyder naturligtvis intedet att jag menar att det inte också finns behov avsamlingslokaler i exempelvis har varit överens med omanslag till samlingslokaler. I de flesta fall harcentern tyckt sig ha haft ytterligare medel till sittförfogande. Tyvärr måste jag nu konstatera att detär det moderata synsättet på de allmännasamlingslokalerna som har fått ge utslag ibostadsutskottets förslag till beslut.Anf. 49 () replik:Herr talman! Låt mig först slå fast att den nyaregeringen har anslagit 900 milj.kr. för atttidigarelägga statliga bygginvesteringar. I vårtförslag till beslut för vi också upp 50 milj.kr.till icke-statliga kulturlokaler. Det är viktigt för attur inte minst arbetsmarknadspolitiska aspektersnabbt få i gång arbetet.Jag blir mycket förvånad när säger atthon kan tipsa om hur man får nya pengar. Jagförutsätter att har läst denreservation som vi diskuterar här. Där kan man läsaatt socialdemokraterna skall finansiera dessa 50milj.kr. för samlingslokaler på följande sätt:Meningen är att de skall finansieras överstatsbudgeten genom en minskning av det underfinansdepartementets huvudtitel uppförda nyaanslaget till vissa tidigarelagda statligabygginvesteringar. Ni tillför alltså inga nya pengarutan vill omdisponera pengar på det anslag som äruppfört för att tidigarelägga statligabygginvesteringar. Jag vet inte om det är BrittaSundins uppfattning att det är vi i utskottet sombedömer vilka typer av fastigheter som skall tasbort från den andra ramen som vi har tagit fram föratt få till stånd byggarbeten och tidigareläggande avangelägna statliga byggen. Man kan ju i enkammardebatt inte föra två linjer -- en som anges ireservationen och en annan som omfattar heltandra typer av förslag.Anf. 50 () replik:Herr talman! Självfallet har vänsterpartietfinansierat sina förslag, . Vi går intefram med budgetförslag och föreslårutgiftsökningar för utan att haklart för oss hur de skall finansieras. I den härfrågan finns olika finansieringsmöjligheter. Dels ärdet nämnda anslag för statliga byggnadsinsatser,som och socialdemokraternahänvisar till, dels är det andra sätt på vilka pengarkan tas fram.Inom ramen för den skatteomläggning somfolkpartiet och andra partier har ägnat sig åt finnsdet också pengar för staten att hämta. Det är ocksåett tips. Det beror på vad man vill satsa på. Mennaturligtvis har en finansieringsplan.Anf. 51 () replik:Herr talman! Naturligtvis är det vår avsikt, ErlingBager, att alltid ha våra förslag finansierade. Dethar vi också i den här reservationen. Men eftersomErling i sitt första anförande sade attutskottet inte var berett att använda sig av definansieringsmöjligheter som vi har föreslagit i vårreservation, har jag gett honom tips på andrafinansieringsmöjligheter. I övrigt vill jag säga attden här frågan faktiskt är så angelägen att det ärsynd att vi inte har lyckats klara av att gesamlingslokalsdelegationen de pengar som behövsför att ytterligare utöka byggandet avsamlingslokaler i landet.Anf. 52 () replik:Herr talman! är det faktiskt ganska svårt attfinna sätt att finansiera olika förslag. Det är iblandganska lätt för socialdemokraterna ochvänsterpartiet att hävda att det alltid finns sådanatyper av förslag.Eva har i en meningsyttring instämt iden socialdemokratiska reservationen om attpengar skall omdisponeras från de ramar somregeringen redan har angivit för att åstadkommatidigareläggande av statliga bygginvesteringar. Omman biträder en sådan reservation, vilka andratyper av byggen är det då man skall plocka ut? Ärdet inte rimligt att regeringen ocharbetsmarknadsutskottet ägnar sig åt det slaget avprioriteringar? Det är de som angerhuvudinriktningen. Vi i bostadsutskottet skall inteföra fram att det är samlingslokaler i stället förtingshus och andra slag av hus som är viktiga. Vianslår ramarna, men det skall ändå vara möjligt attgöra en sammanvägd bedömning avarbetsmarknadspolitiken.Låt mig åter sammanfatta. Den nya regeringen harsatsat 900 miljoner för att tidigarelägga statligabygginvesteringar. Därutöver läggs 50 miljonersom skall satsas på icke-statliga kulturlokaler.Arbetsmarknadsutskottet kan t.ex. gå in och göraprioriteringar. Därutöver har regeringen alltidmöjlighet att gå in med snabba beslut och viafullmakt få godkännande av angelägnabeslut som rör sysselsättningen.Anf. 53 ():Herr talman! Det är glädjande att vi har kunnatöka anslaget till upprustning av de icke-statligakulturlokalerna. har försvaratutskottsskrivningen på ett utmärkt sätt. Det skulleinte finnas någon anledning för mig att gå upp i dendebatten, om inte hade gjort ettganska kraftigt angrepp på mig och . Jag villkommentera det något.Jag vill gärna säga, , att det här är eneftergift åt de andra regeringspartierna. Det äringenting att hyckla med. Regeringspolitikenfungerar så att man får prioritera i de frågor somman diskuterar. Det här är en sådan fråga där viinte har vunnit gehör. Hade vi vunnit gehör för deuppfattningar som vi har drivit, hade vi ökat stödettill samlingslokaler. Så enkelt är det.Det är vidare angeläget att framhålla att vi nudiskuterar en prioritering av anslag. Det här äringen sysselsättningsfråga. Om man hadeprioriterat samlingslokalerna så hadesysselsättningsåtgärderna fallit ut. prioriterasicke-statliga kulturlokaler för 50 miljoner och dåfaller sysselsättningen ut där.Som gammal samlingslokalsvän ochfolkrörelsemänniska beklagar jag också att maninte fick den här effekten när det gällersamlingslokaler. Men det är inte märkligare än attdet inte gick att göra sådana omdisponeringar,eftersom det har funnits objekt som har svarat motde summor som finns. Det är inte heller svårare ändet som har hänt tidigare i detta utskott och i dennariksdag när socialdemokraterna har avslagitmotioner, bl.a. från mig och andra, om angelägnasatsningar på samlingslokaler med motiveringen attdet inte finns utrymme i budgeten. Det är precis sådet är nu.Jag vill också erinra om att precis motsvarandemotionskrav fanns att behandla i utskottet.Den socialdemokratiska majoriteten avslogmotionskravet vid det tillfället. Det föranledde intemig att på något sätt anklaga socialdemokraternaför att de svek samlingslokalerna ellerfolkrörelsearbetet. Jag hade full förståelse för attdessa resurser inte kan tas fram vid alla tillfällen.Det här innebär inte heller att vi från svikerfolkrörelsearbetet eller samlingslokalerna när viinte har lyckats få gehör för dessa förslag vid dettatillfälle.Vi kommer fortsättningsvis att arbeta för att slåvakt om folkrörelsernas roll i samhället och denviktiga uppgift som de har, vilket jag gärna villunderstryka. anklagar oss för svek.Det vore bättre om vi i stället kunde ge oss in på endebatt tillsammans om hur vi gemensamt iframtiden skall kunna slå vakt omsamlingslokalerna och folkrörelsearbetet. Jag troratt den debatten är betydligt mera fruktsam förfolkrörelserna än en debatt där mananklagar varandra för svek för att man vid ett ellerannat tillfälle inte har kunnat klara av att ge vissaanslag eftersom ekonomin ser ut på det ena ellerandra sättet.Anf. 54 ():Herr talman! När och socialdemokraternatidigare har varit överens om en fråga har vi kunnatdriva igenom den i . Skillnaden är attäven om och socialdemokraterna äröverens så är det som styr, och det fårcentern finna sig i.I sitt inlägg talar sig varm förbehovet av samlingslokaler. Min oro är ändockberättigad över att det även fortsättningsviskommer att vara politik som styr iriksdagen. Jag undrar om det verkligen var dettasom svenska folket avsåg i sitt val i september.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )9 § betänkande1991/92:LU14 Produktansvar (prop. 1990/91:197).Anf. 55 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu behandlari kammaren baserar sig på den socialdemokratiskaregeringens proposition 1990/91:197 omproduktskadelag, några motioner som väcktes medanledning av propositionen samt några friståendemotioner.Syftet med lagstiftningsförslaget i propositionen varatt reglera skadeståndsansvaret när det uppstårpersonskador eller skador på egendom som tillhörkonsumenterna på grund av att produkterna intehar varit så tillförlitliga som man som konsumenthar rätt att kräva.På de flesta punkter i lagförslaget är utskottet enigt.Exempelvis anser vi liksom i propositionen attskadeståndsansvaret för produktskador skallomfatta skador som orsakas av lösa saker. Likasåanser vi att den som tillverkat eller importerat enskadegörande produkt i första hand skall varaskadeståndsskyldig. Men också den som har sittvarumärke eller namn på produkten skall varastrikt ansvarig tillsammans med t.ex. importöreneller tillverkaren.På en punkt anser ett enigt utskott attpropositionen borde haft en annan lydelse. Detgäller förslaget att det strikta produktansvaret skallbegränsas till skador som orsakas av sådanaprodukter som tillverkas eller tillhandahålls inomramen för näringsverksamhet. Vi anser attregeringen bör överväga om motsvarande reglerbör gälla även produkter som har tillverkats ellerimporterats i en offentlig verksamhet. Likaså anservi att ikraftträdandet bör uppskjutas till den 1januari 1993.På några punkter intar vi socialdemokrater enannan ståndpunkt än utskottsmajoriteten.Den första punkten gäller utvecklingsskadorna,som enligt betänkandet bör undantas frånproduktansvar. För den som lidit skada är detganska ointressant om skadan har orsakats av enprodukt som har betraktats som helt säker vidtillverkningstillfället eller inte. Har man fått enpersonskada eller skada på sin egendom vill man haett skadestånd. Vi tror inte heller att industrinkommer att drabbas ekonomiskt av en sådanordning, eftersom det är tillverkarens skydlighet attbevisa att det är en utvecklingsskada och attskadeståndsskyldighet inte föreligger. Denbevisföringen kan lätt bli lika dyr somskadeståndet. För konsumenten skulle detinnebära ett försämrat skydd och i alla fall enförsening av ersättningen.Vi delar åsikterna i den socialdemokratiskapropositionen, som anser att utvecklingsskadornaskall omfattas av produktansvarslagen. Visocialdemokrater har därför reserverat oss motmajoritetsskrivningen. Jag yrkar bifall tillreservation nr 1.Den andra punkten där vi socialdemokrater harreserverat oss gäller förslaget till jämkning vidskadestånd.