prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — på det besök som arbetsmarknadsministerngjorde i , varvid Sollefteåbornafick ett positivt besked. Jag var själv där och kundelyssna på det.Min förhoppning är naturligtvis att också vi nu skallkunna få ett positivt besked beträffandestödområdesplaceringen. Även om jag kommerfrån känner jag väl till Nolaskogsborna.Jag är säker på att de med rätt stöd och rättstimulans från statens sida och med sinNolaskogsanda skall kunna klara sig bra.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på frågorna 1991/92:255 och 286 omåtgärder för sysselsättningen i östra . 183 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att anslå de medel som erfordras förextraordinära insatser i och östra har frågat mig om jag kanbekräfta tidningsuppgifter angående utlokaliseringav tjänsteföretag i båda frågorna rör besvarar jag dempå samma gång.Regeringen disponerar 5 milj.kr. förpersonalförstärkning vid arbetsförmedlingen. Avdessa medel beslutade regeringen den 28 novemberi år att AMS får använda 2 milj.kr. i Kalix.Därutöver har AMS tilldelat länsarbetsnämnden 30milj.kr. utöver ordinarie medelstilldelning försärskilda arbetsmarknadspolitiska insatser i iöstra har i skrivelse den 14 november 1991överlämnat övriga förslag i länsarbetsnämndensåtgärdsprogram till regeringen. Dessa liggerantingen utanför arbetsmarknadspolitikensansvarsområde eller kräver regerings- ellerriksdagsbeslut.Ärendet skall beredas inom regeringskansliettillsammans med ytterligare underlag frånlänsstyrelsen och kommun, som ännu inte harkommit in till regeringen. Jag kan därför inte i daglämna några ytterligare besked.För vill jag nämna att det sedanhösten 1987 ständigt pågår kontakter mellanarbetsmarknadsdepartementet och olikatjänsteföretag om möjligheterna till utlokaliseringtill framför allt stödområden. Sådana kontakterpågår också mellan närings- ochteknikutvecklingsverket () och olikaföretag. Dessa samtal och förhandlingar förs understörsta sekretess, av framför allt konkurrens- ochföretagsekonomiska skäl. Denna process skulleallvarligt skadas av för tidiga uttalanden avstatsråd.Jag har därför ingen ytterligare kommentar tilluppgifterna i tidningar i Norrbotten.Anf. 184 ():Herr talman! Jag får tackaarbetsmarknadsministern för svaret, även om jaginte kan påstå att det var speciellt mycket innehåll idet. Men jag kan inte låta bli att uttrycka enbitterhet över att jag är i den situationen attjag måste begära att skall få inte mindre än300 milj.kr. för att klara den situation som vi därhar hamnat i. Vi har försökt att på olika sättinformera stasrådet om läget och om de möjlighetersom finns i i , men regeringen harinte velat ta till sig detta.Det har gjorts ett mycket seriöst arbete iNorrbotten. , länsarbetsnämnden,utvecklingsfonden, kommun och näringsliveti kommunen har medverkat i detta. Man kankonstatera att mot bakgrund av den situation somvi har när det gäller sysselsättningen och närläget i har slagit igenom fullt ut sommaren1992 kommer var fjärde Kalixbo att stå utanför denordinarie arbetsmarknaden. Det här är en situationsom ingen av oss kan acceptera, och jag hoppas attinte heller arbetsmarknadsministern gör det. Manhar därför nu skickat ett förslagspaket, sominnehåller infrastrukturåtgärder,utbildningsåtgärder osv. Jag förstår att detta inteännu har kommit fram till regeringen, eftersom detantogs av . Med tanke på attdet här är den sista av höstens frågestunder fannsdet dock ingen möjlighet att skjuta upp dennadiskussion. Kostnaden för förslaget uppgår tilltotalt 200 milj.kr. för arbetsmarknadspolitiken och100 milj.kr. för näringslivsbefrämjande åtgärder.Det vore intressant att få veta hurarbetsmarknadsministern ser på detta. Jag vet attBörje har besökt och och atthan känner till hur läget är. Det vore därförintressant att få litet närmare uppgifter om hur manfrån regeringens sida ser på detta.Anf. 185 (nyd):Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret, och jag har full förståelse förutformningen av detsamma. Jag har ett visst tryckpå mig, eftersom jag är ny inom politiken, bor iNorrbotten, är gift med en Kalixflicka och därmedhar släkt, vänner och bekanta som direkt påverkasav den uppkomna situationen.Det är ytterst angeläget att det kommerarbetstillfällen till i allmänhet och tillKalix i synnerhet, speciellt med tanke på att manhar varslat 250--260 anställda vid , som i ochmed beslutet om nedläggning av pappersmaskin 1skall vara avvecklat till . Till dettakommer nedläggningen av Esseltespärmtillverkning i inom kommun, någramil från centralorten.Även om det bästa vore att man på ortengenererade arbetstillfällen i småföretag, befintligaeller nystartade i egen regi, får vi inte glömma densituation som kommer att inträffa till sommaren.Ca 70 tjänstemän kommer då att få sluta på ASSI.Där finns administratörer med kunskaper i bl.a.databehandling.Norrbotten har ej så många tjänsteproducerandeföretag, i varje fall inte i Kalixbygden. De mednorrbottniska ögon mätt små och medelstoraföretagen där är oftast servicetekniska. Jag villanföra att det är angeläget att man tar alla chanseratt få tjänsteproducerande företag till ,så att ungdomar får en morot när det gäller attgenomgå högkvalificerad utbildning, speciellt pådataområdet, så att de kan bli kvalificerade föradministrativt arbetsledande befattningar inomtjänstesektorn. Under nuvarande förhållandenförsvinner många välutbildade ungdomar söderut,där arbetstillfällena motsvarar deras utbildning.Det är något som arbetsmarknadsministern är välmedveten om.Slutligen vill jag fråga om arbetsmarknadsministerndelar min uppfattning att en utlokalisering avtjänsteföretag till skulle vara ett utmärktalternativ för den här bygden.Anf. 186 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag är mycket glad över att MonicaÖhman tror att jag är så snabb att jag hinner agerainnan papperen har kommit in till departementet.Jag antar att de kommer vilken dag som helst.Under alla förhållanden kommer nästatisdag för att på ort och ställe samtala om ochnaturligtvis om den ansökan som kommit in tilldepartementet. Problemet är egentligen att det nästan från alla håll och kanter kommerskrivelser, uppvaktningar m.m. med ensartatinnehåll, nämligen mycket stora krav på ytterligaredirekta medel för AMS till olika verksamheter. Detrör sig om många tiotal miljarder kronor, och det ärnaturligtvis ett problem för mig och för alla andra.Till vill jag säga att något av detmest lovande är att ett sextiotal företag harutlokaliserat sig till ett femtiotal orter, ofta tillmycket små arbetsmarknader. Jag har en hel serieuttalanden från verkställande direktörer där desäger sig vara mycket nöjda med den nyaordningen. De säger att allt talar för att de gör ettbättre resultat där än där de var förut. Därförtycker jag att det är en mycket bra väg att gå attbredda de mindre arbetsmarknaderna genomutlokalisering av tjänsteföretag.Anf. 187 ():Herr talman! Jag sade i mitt förra inlägg att jagförstod att handlingarna inte hade hunnit ned tillStockholm. Det är långt från till ,och det är fråga om ett beslut av . Tillsaken hör att var helt enig. Samtligapartier som sitter i i ståralltså bakom kraven.Börje har besökt och har talat medföreträdare för kommunen och för . Mot denbakgrunden tyckte jag att ändåborde ha någon uppfattning om läget elleråtminstone borde kunna ange någon form avviljeinriktning för regeringen i detta sammanhang.Det hade jag faktiskt förväntat mig.Anf. 188 (nyd):Herr talman! Jag får tackaarbetsmarknadsministern. Jag kanske tolkar hansbesked ganska fritt, men jag kunde skönja en vissförhoppning om att det eventuellt kan kommatjänsteföretag till och kanske även tillKalix, som är i akut kris.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 189 punkt 35 på föredragningslistan, alltså efterbesvarandet av fråga till statsrådetLaurén, har jag för avsikt att föreslå kammaren tiominuters ajournering.36 § Svar på fråga 1991/92:276 omkonsekvenserna av systemet med flexiblalönebidragAnf. 190 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagefter erfarenheter av systemet medflexibla lönebidrag planerar att analyserakonsekvenserna av det systemet. Vidare har IngerHestvik frågat om jag då också avser att åtgärdanegativa effekter, som systemet enligtfrågeställaren skall ha medfört förhandikapporganisationerna.Ett skäl till att lönebidragsnivåerna generelltgjordes flexibla var de godaerfarenheter som arbetsmarknadsstyrelsenredovisade av en försöksverksamhet med flexibeltbidrag. AMS visade att fler handikappadekunnat anställas, jämfört med vad som skulle varitmöjligt med ordinarie regelsystem.Riksdagen behandlade den tidigare regeringensförslag om ett flexibelt lönebidrag våren 1991.Arbetsmarknadsutskottet underströk då att de nyareglerna inte får tillämpas på ett sådant sätt attanställningstryggheten riskeras för dem som i daghar en lönebidragsanställning. Därför tillämpararbetsförmedlingarna nu det nya systemet främstvid nyanställning av arbetshandikappade. De somredan har en lönebidragsanställning skall intebehöva riskera att förlora arbetet därför attbidragssystemet ändrats.Som arbetsmarknadsminister är det viktigt för migatt följa upp effekterna för arbetshandikappade avdet nya lönebidragssystemet liksom av andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag kommerdärför att noga följa hur det nya bidragssystemetpåverkar de arbetshandikappades möjligheter anställning.För att motverka att handikappade skall drabbas idet nu rådande svåra arbetsmarknadsläget harregeringen lagt förslag till om ytterligare275 milj.kr. till lönebidrag redan underinnevarande budgetår.Anf. 191 ():Herr talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsministern för ett bra svar. Systemetmed de flexibla lönebidragen är i många fall mycketbra, såsom har påpekats i svaret. Vi har i mitthemlän, , den erfarenheten attmånga flera arbetshandikappade har kunnat fåanställning med det nya systemet än med det gamla.Men ändå sprider det sig nu en oro, särskilt inomen av handikapporganisationerna, för hur man medde nya reglerna skall kunna klara sin verksamhetframöver. Man vill när man anställernya lönebidragsanställda få ganska stora summorfrån både kommun och landsting för att kunnafortsätta med dessa anställningar. Kommun ochlandsting har som bekant en ganska trängdekonomi och har små möjligheter att ställa upp idetta sammanhang. Detta kommer förstås attdrabba de nya arbetshandikappade.Som också framhålls i svaret ärarbetsmarknadsläget mycket dystert, i synnerhet ivårt län. Jag tror att vi just nu är värst drabbade ihela landet. Jag fick höra detta i går när jag var påstudiebesök på länsarbetsnämnden. Men jag varockså på studiebesök på Kulturarvet i , varshuvudman är . Man har 37anställda med lönebidrag. Av dem kommer sju attomfattas av de nya reglerna för flexibla lönebidrag.Det betyder att man för några kommer att få bara50 % statsbidrag mot tidigare 100 %.Arbetssituationen är sådan att man vidpensionsavgångar inte anställer nya, eftersompengarna inte räcker till detta.Jag undrar om de mycket fina åtgärdernainnefattande 275 milj.kr. extra till delönebidragsanställda kommer att räcka till även föralla nytillkommande arbetshandikappade sombehöver lönebidrag i framtiden.Anf. 192 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det är naturligtvis många saker sompåverkar det som sker. En sådan är dekonjunkturer som olika företag är drabbade av ochsom gör att det är ont om medel över huvud taget.Jag är mycket väl medveten om att ett antalorganisationer som sysselsätter skyddadarbetskraft har mycket liten egen ekonomiskkapacitet. Jag förutsätter att länsarbetsnämndernaoch arbetsförmedlingarna beaktar det i samtalen.Har man ingen egen betalningskapacitet, är detmycket svårt att gå in med en större andel, somkanske i och för sig vore berättigad med tanke pådet arbete som man skall få utfört.Det har gått , och jag möter dethär också när jag är ute i landet. Helst skulle jaginte vilja utvärdera detta i enlågkonjunktur, men jag lovar att noga följa dethela. Jag träffar AMS generaldirektör med jämnamellanrum för att diskutera olika frågor somförekommer inom AMS-världen.Anf. 193 ():Herr talman! Det var positivt att höra detta. Jaghar på s. 25 i arbetsmarknadsutskottets betänkandei ärendet sett följande uttalande:Om oönskade effekter uppstår inomkulturinstitutioner på grund av införande avflexibla lönebidrag, har regeringen att vidtaerforderliga åtgärder med hänsyn till den fortsattaverksamheten. Någon särskild framställning häromfrån sida är enligt utskottets mening intebehövlig.Vi har fått en ny regering med förmodligen andravärderingar, men om jag tolkararbetsmarknadsministern rätt står även den nyaregeringen för den inriktning som här angivits.Jag vill fråga: Betyder uttalandet i svaret om attarbetsmarknadsministern skall följa utvecklingenatt man skall tillsätta en utredning eller ganskasnart utvärdera detta? Såvitt jag förstår kommerden utredningen att dröja.Anf. 194 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag tycker att den nya regeringensinställning framgår på ett bra sätt av att vi förkommande halvår föreslår anta ett såstort belopp som 275 milj.kr. Det är ju ettbelopp som sedan måste följas upp under det årsom börjar , dvs. det år då regeringenlägger den första egna budgeten. Det är ett mycketstort åtagande som kommer att ge väldigt mångahandikappade en bättre situation påarbetsmarknaden i det här svåra läget.Anf. 195 ():Herr talman! Jag är mycket glad över dessa 275miljoner. Jag tror och hoppas att de kommer dearbetshandikappade till godo. Jag hoppas också tittar litet grand på hela länets arbetssituationnär man fördelar dessa pengar så att de kommer tillrätt ställe.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1991/92:284 om hanteringenav de regionala frågornaAnf. 196 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen, för att nå samstämmighet i bedömningoch hantering av de regionalpolitiska frågorna,kommer att ta kontakt med närings- ochteknikutvecklingsverket.Bakgrunden till frågan är att ,verkets överdirektör, i en artikel i tidskriften bl.a. hävdat att kommer atttvingas till en geografisk koncentration av deregionalpolitiska åtgärderna till landets mellerstaoch södra delar.Tage har, såvitt jag förstår, uppfattat attartikeln ger uttryck för verkets officiella mening omregionalpolitikens framtida utformning i Sverige.Jag uppfattar emellertid artikeln som ett personligtdebattinlägg.Någon kontakt med verket med anledning av dettaanser jag därför inte behövlig. Jag vill dock nämnaatt verkets generaldirektör begärt ettsammanträffande med mig. Som ansvarig förregeringens regionalpolitik vill jag i dettasammanhang understryka att det avregeringsförklaringen klart framgår att hela Sverigeskall leva. Detta förutsätter en aktiv och kraftfullregionalpolitik.Anf. 197 ():Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för det här ganskapositiva svaret. Det innebär att regeringen ochNUTEK, åtminstone NUTEKs överdirektör, intehar samma uppfattning om hur regionalpolitikenskall drivas.Det finns dock några frågetecken som bör rätas ut isammanhanget. Anledningen till att jag ställdefrågan är dels den beramade, eller beryktade,artikeln av NUTEK-chefen i tidskriften ,dels en skrämmande delrapport avproduktivitetsdelegationen som presenterades fören tid sedan. Den rapporten har . Den kan enligt vissa bedömarekomma att bli en klassiker med sintotala brist på fakta och realism och med så mångateoretiska krumsprång och rätt hårresandeslutsatser. Rapporten var författad av ettkonsultföretag som uppenbarligen har ganskabegränsade insikter i hur fungerar. Denskulle kunna tas med en nypa salt som isoleradföreteelse, men det är mycket oroande att dentillsammans med NUTEK-chefens artikel kan sessom inslag i samma mönster och insatser medsamma mål.Kan det vara så att målsättningen är att genomolika insatser försöka undergräva tilltron hospolitiker och näringsliv till vår traditionellaregionalpolitik? Finns det krafter i gång i landetsom i princip vill lägga ner , skogslänenoch kanske även Syd- och Mellansverigesglesbygder? Är det någon sorts mullvadsarbete pågång? Jag skulle vilja höra vadarbetsmarknadsministern tror om det?Anf. 198 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det som tar upp omatt ett antal inflytelserika personer ochinflytelserika företag har haft ettantal inlägg som går rakt emot vad regeringen haruttryckt i sin regeringsförklaring är riktigt. Det ärju bra med en fri debatt.Jag kommer självfallet att ta upp den här fråganmed generaldirektören i så att jag kanvara övertygad om att regeringsförklaring och verkföljs åt. Jag tror att svaret kommer att bli positivt.Sedan tar upp detta medTemaplans -- företaget heter så -- utredning. Den ären underbilaga till produktivitetsdelegationen ochbehandlar kommunikationer m.m. var jagpå ett möte i där ett antal professorer ställdeupp just för att diskutera den vetenskapliga halteni Temaplans verk. Den är ju som sagt vetenskapligtupplagd. Temaplans arbete råkade ut för enförödande massiv kritik från dessa forskare. Jagtror att det är viktigt att alla saker kommer fram iden debatt som måste följa på detta. Jag har själv iett större tal i inför landetsplanerare behandlat det regionalpolitiska temat.Där har jag gett regeringens syn på olika sakfrågor.Anf. 199 ():Herr talman! Jag konstaterar attarbetsmarknadsministern är inne på samma linjesom jag i de här frågorna. Vi är nog så eniga vi kanbli egentligen. Det är bra att vi försöker hålla denregionalpolitiska linjen från politiskt håll.Jag vill dock fortfarande hänga kvar litet grand vidmin ursprungliga fråga med anledning av det svarjag fick. Statsrådet säger att han uppfattar artikelnsom ett personligt debattinlägg, och att den inte ärett uttryck för verkets officiella mening. Men är det verkligen tillrådigt att enöverdirektör för det statliga verk som skalleffektuera statsmakternas regionalpolitik gör denhär typen av personligt debattinlägg? Det måste juverkligen uppfattas som verkets officiella mening.Anf. 200 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Min erfarenhet är att vidregeringsskiften och när regeringen uttalar sig ipolicyfrågor brukar svenska ämbetsmän lojalt följadet. Jag förutsätter att så också är fallet i dettasammanhang.Jag vill också säga till , och jag sadedet förut, att jag har en ganska lång citatsamlingfrån verkställande direktörer som har utlokaliseratsig till mindre orter. Där uttrycker de fördelarna avutlokaliseringarna. Jag tycker att det vägerväsentligt tyngre i sak än enstaka debattörersinlägg. Detta är ingen avslutad verksamhet, utandet är många företag som diskuterar att avekonomiska skäl söka sig till mindrearbetsmarknader.Anf. 201 ():Herr talman! Jag är också medveten om just deneffekt som företagen får när de lokaliserar sig tillmindre orter. Det har bl.a. ingått i min tidigaretjänst att arbeta med sådana frågor, så jag vetmycket väl hur det kan fungera. Det jag ifrågasätterär hur man från s.k. ansvarigt håll -- i de här falletNUTEKs ledning -- kan gå ut och skriva ochdebattera på det sätt som skett.Jag konstaterar att arbetsmarknadsministern ochjag är överens. Jag förutsätter att det kommer attbli ett intressant samtal den dag när överdirektörenvid kommer på besök. Jag hoppas att detinte dröjer allt för . Jag förutsätter och hoppasatt vi fortsätter att driva den regionalpolitik som viskall driva enligt regeringsförklaringen. Jag fårtacka för svaret igen.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1991/92:246 om lagen omreligionsfrihetAnf. 202 Statsrådet (-):Herr talman! har mot bakgrund avatt 1 § i lagen om religionsfrihet har åberopats föratt stoppa ett moskébygge i frågat mig omjag avser att ta något initiativ i syfte att ge lagen ensådan ändamålsenlig formulering att den inte kanmisstolkas.Först vill jag bara erinra om att jag givetvis inte kankommentera lagtillämpningen i ett konkret ärende.Rent allmänt kan jag dock säga följande.Den bestämmelse som frågan avser lyder: ''Envaräger rätt att fritt utöva sin religion, såvitt han ickedärigenom stör samhällets lugn eller åstadkommerallmän förargelse.'' Ordalagen är hämtade från1809 års regeringsfrom och ger uttryck åt denprincip om religionsfrihet som är fastslagen i 2kap. Bestämmelsen innehållerockså den begränsning som gäller enligt grundlagenoch som består i att beteenden som normalt ärstraffbara inte blir tillåtna bara för att deförekommer i samband med utövandet avreligionsfriheten.Enligt min mening säger den angivna paragrafeninte annat än bestämmelsen om religionsfrihet iregeringsformen. Jag anser därför att det inte finnsanledning att nu ta initiativ till att ändrabestämmelsen.Anf. 203 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin fråga.Självklart kan man inte kommentera enskilda fall,men jag ville ta upp det här som ett exempel påbristen i formuleringen, som jag ser det. Jag tyckeratt när det gäller den här typen av lagstiftning måsteutgångspunkten vara vilka argument som finns fören viss formulering. Religionsfriheten ärgrundläggande, och bara det faktum att s.k. ickelagkloka människor kan läsa den här formuleringenså, att religionsfriheten kan inskränkas om andramänniskor tycker att religionsutövandet är allmäntförargande -- och detta utan att anstränga sig. Dehär orden härstammar alltså , och tidernahar faktiskt förändrats sedan dess.Religionsfriheten är så viktig att den lag som skalltillförsäkra människor frihet i tanke och tro inte fårvara formulerade så, att man kan tolka den som enmöjlighet att inskränka rättigheten härvidlag. Vi,som är uppvuxna i den Lutherska traditionen, harvåra referensramar för vad som är samhällets lugn,andra har andra referensramar. Det vi inte kännertill är vi mer rädda för än det vi känner.Enligt min uppfattning är det så, att de regler somfinns i om t.ex. förargelseväckandebeteende är fullt tillräckliga. De ger samhälletmöjlighet att hindra sådan religionsutövning sominnebär brott mot den svenska straffrätten.Dessutom har vi en mycket omfattande lagstiftningoch myndighetsutövning när det gäller dem somagerar störande för sin omgivning. Jag är ganskaövertygad om att ifall den hadeuppstått så skulle ringande kyrkklockar påtidiga söndagsmorgnar ha förbjudits av varje miljö-och hälsoskyddsnämnd. Ändå är det väl ingen somdrömmer om att med decibelmätare i handförhindra helgmålsringningar. Men när det gällerandra religioner är öppenheten ofta mycketmindre, och det är alltför lätt att falla i våretnocentriska fälla och bli exempelvis motståndaretill en moské med motiveringen att böneutropenskulle bli störande, detta då utan att ens ta reda påom det är aktuellt med några böneutrop.Jag tror att grundproblemet i de allra flesta fall äratt människor är rädda för det främmande, och dåmåste vi samverka för att få bort den typen avagerande.Anf. 204 Statsrådet (-):Herr talman! Självklart är religionsfriheten mycketviktig, och det värnas ju också om den genom attden finns fastslagen i grundlagen.I det fall som fått att ställa den härfrågan vill jag ändå påpeka att man har baraåberopat den ifrågavarande bestämmelsen. Det äralltså inte fråga om att en domstol, eller om det nuär , har använt bestämmelsen sommotivering för ett beslut. Det är ju ofta så i sådanahär ärenden, liksom i övrigt när det gäller rättsligatvister, att man tar till vad man hoppas skall kunnagöra intryck på den rättsvårdande myndigheten.Man åberopar alltså både det ena och det andra ihopp om att få litet hållpunkter för sin uppfattning.Jag tycker inte att det här är en källa till låt mig sägatvekan om innebörden i bestämmelsen, så länge detinte har visat sig i rättstillämpningen att detförekommer någon sådan tvekan. Och jag vill jusäga, att skulle det vara så att man från derättsvårdande myndigheternas sida åberopar ensådan här bestämmelse i ett fall liknande det nuaktuella, finns det anledning att se närmare påsaken.Anf. 205 ():Herr talman! Jag tycker också att det handlar omvilka signaler som sänds ut till människor.