prot · GE09121 · 1991-05-29 00:00:00 — En alltför lågvärdering av de här tillgångarna skulle vid enförsäljning av det ombildade bolaget ge de nyaägarna en subvention och därigenom också enoriktig konkurrensfördel gentemot andrakraftproducerande företag. Det är vår uppfattningatt staten skall ha en korrekt ersättning för denverksamhet som staten frånhänder sig.Fru talman! De fallrättigheter som i dagdisponerar och som inte är tänkta att utnyttjas förkraftproduktion bör enligt vår mening överföras tillnaturvårdsverket. Det handlar om naturområdensom vi tillmäter ett mycket stort värde och som viavser att bevara för kommande generationer.När det gäller storkraftsnätet delar jag denuppfattning som Per har gett uttryckför. Det är alltså viktigt att det blir en koppling tillelnätet i andra länder. På det sättet får vi ju ettsamarbete på en gemensam elmarknad. Mot denbakgrunden tycker jag att det är synd att regeringenhar gett sådana direktiv att frågan omhur det skall bli med ägarförhållandena beträffandestorkraftsnätet inte får en riktigt allsidig belysning.I direktiven står det ju att skall studeraalternativen statligt affärsverk resp. statligtaktiebolag. Först i andra hand skall andra alternativstuderas. Jag tycker att utredningen därmed blirmindre värdefull. Man kastar en skugga överresultatet redan från början genom att inte geutredningen förutsättningslösa direktiv. Jag ärnämligen alls inte övertygad om att det, innan manhar sett utredningen, går att med stor säkerhetuttala sig om vilken form som är den lämpliga. Denlämpliga formen kan mycket väl vara ett aktiebolagmed ett betydande statligt ägarinflytande. Menockså andra former bör undersökas opartiskt. Menman har alltså inte lagt den rätta grunden för ettsådant tillvägagångssätt, med tanke på de direktivsom här har fått.Fru talman! För att reducera antalet voteringar ochför att det inte skall bli onödigt mycketknapptryckande i kammaren nöjer jag mig med attyrka bifall till reservation nr 1. Det innebärsjälvfallet inte att min uppfattning i något avseendeskulle avvika från den uppfattning som kommer tilluttryck i de reservationer som vi i harvarit med om att underteckna.Anf. 38 PER () replik:Fru talman! Jag tror att det är angeläget med ettklarläggande i det här sammanhanget.Vi vill till bokfört värde föra över Vattenfallstillgångar till aktiebolaget , och vi är heltpå det klara med att fullvärdet skall tas ut närVattenfall en gång säljs. Det gäller då vidförsäljningen av aktierna i aktiebolaget om man säljer ut till ett värde som ligger någotöver det bokförda värdet, och på den punkten hyservi oro, kan det bli så, att elpriset därmed drivs upp.Detta skulle kunna skada svensk basindustri.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag tycker att Per börjadebra. Jag känner alltså sympati för vad som sades.Det är inte i samband med bolagsbildning som detär viktigt att det blir en riktig värdering avVattenfalls tillgångar, utan det är just i sambandmed att privatiseras, alltså då Vattenfallfår nya ägare, som det behövs -- och det har vi varitöverens om -- en riktig värdering av Vattenfallstillgångar. Denna skall ligga till grund förprissättningen beträffande aktierna. Om PerWesterberg håller med mig på den punkten är viöverens hela vägen. Jag tyckte att Per islutet av sin replik till mig sade att man inte hellerdå skulle se till vad som var det rätta priset medhänsyn tagen till att det är önskvärt att ha lågaelpriser.Men i en marknadsekonomi måste varje företageftersträva en långsiktig vinstmaximering. Därförtycker jag att de tillgångar som staten avhänder sigskall vara riktigt värderade. Jag hoppas på en replikfrån Per , så att jag får klart för mig attvi är överens på denna punkt.Anf. 40 PER () replik:Fru talman! Vid en försäljning av aktiebolagetVattenfalls aktier, eller om det nu blir delning ellervad det kan vara fråga om, får man, eftersom detråder fri konkurrens på marknaden i , ennaturlig värdering av , till marknadspris.Självfallet skall vi se till att det går att få ut vad somär möjligt.Men innan vi har kommit dithän är det snarastberättigat att hysa oro för att elpriset blir högre.Anf. 41 ():Fru talman! I den förra debatten här i kammaren diskuterade vi näringspolitik. Även den härdebatten handlar om näringspolitiken. Det har gälltförutsättningarna för svenskt näringsliv. Det äralltså väsentligt att ett positivt näringsklimat skapasi vårt land.Då gäller det att skapa allmänt godaförutsättningar, så att vårt näringsliv kan bådeutvecklas och vara konkurrenskraftigt. harvarit en ledande industrination, och fortfarandefinns det många bra företag i vårt land. Menkonkurrensen från omvärlden blir allt hårdare bl.a.på grund av att förutsättningarna för svensktnäringsliv har blivit sämre. Det är någonting som vimåste ändra på.Ett led i arbetet med att vitalisera vårt näringsliv ärförsäljningen av statliga företag.Detta betänkande handlar alltså om statligaföretag. Här finns det många likheter med vad viunder har diskuterat här ikammaren. Därför är det i viss utsträckning så attsäga gamla skivbekanta som debatteras. Jag kaninstämma i mycket av vad Per ochHadar sagt.Från de borgerliga partiernas sida har vi engemensam syn på behovet av att sälja ut ochprivatisera statliga företag. Vi anser från centernssida att ett spritt, enskilt och mindre koncentreratägande är ett viktigt incitament i en vital ekonomiskpolitik och en bra näringspolitik. Genom enprivatisering av statlig verksamhet utsätts även dendelen för marknadsmässig konkurrens. Det kanockså vara nyttigt när det gäller att få en bättreanpassning till konsumenternas behov.Staten har som sin främsta uppgift att så att säga draupp ramarna för näringspolitiken. Staten kan ocksåpå olika sätt, t.ex. genom skattepolitiken, skapagoda grundförutsättningar för en branäringspolitik. Men staten bör inte allmänt settbedriva företagsamhet.Om staten skall gå in och agera på den marknadsom staten själv drar upp spelreglerna för, är detstor risk att det uppstår en osund konkurrens. Vianser därför att det vore riktigt att som första stegsälja ut företag som arbetar under rentkommersiella betingelser på marknaden ikonkurrens med privata företag. På längre siktanser vi det också riktigt att sälja ut delar avaffärsverken, som bedrivs i mer eller mindremonopolliknande former och som får storasubventioner. Vi anser självklart attmyndighetsutövningen skall vara kvar hos staten.Vi anser att vid en utförsäljning i första hand deanställda skall få möjlighet att bli delägare i detegna företaget. I andra hand skall allmänheten fåtillfälle att köpa aktier. Först i tredje hand skallkapitalmarknadens ordinarie aktörer komma ifråga -- detta för att få en spridning av ägandet.Vi anser att det i inledningsskedet är det statligaförvaltningsbolaget aktieinnehav i olikabolag som skall säljas ut. förfogar Fortia överaktier i , , , ,, och . Vi anser också attstatens aktier i och Aerotransportskall säljas. Det kan i det här sammanhangetnämnas att vi var emot bildandet av Fortia.Vi anser att det är fullt realistiskt att utgå från att dehär försäljningarna av statliga företag kan inbringaungefär 10 miljarder . Det är medel som merän väl behövs för andra viktiga investeringar i vårtsamhälle. Vi har från sida väckt ett förslagom att avsätta 10 miljarder för offensivainvesteringar i vägar, järnvägar, utbildning m.m. Vimåste ha goda kommunikationer till ,, osv. Allt detta är nödvändigt föross för att vi skall kunna få en bra utveckling inäringslivet.Att det görs mycket betydande investeringar i vårinfrastruktur är av mycket stor betydelse också förhela utvecklingen av vårt näringsliv. Industrinmåste få bättre kommunikationer och utbildningom den skall klara av den allt hårdareinternationella konkurrensen. Men för att manskall få ut det bästa av en sådan försäljning, måsteförsäljningen ske i former som främjar en ökadspridning av aktieägandet. Därför måste valet avförsäljningsmetod anpassas till de olika objekt somman skall sälja. Man måste ta hänsyn till detallmänna läge som råder föravyttrandet.Det statliga ägandet uppvisar många olika sortersverksamhet och är ett exempel på enkoncentration. Det har ju förvisso tidigare gjorts endel försäljningar av statliga företag vid tidigaretillfällen, främst till institutioner och storföretag.Vi har t.ex. introduktion på fondbörseni minnet. Det är ett exempel på hur det inte skall gåtill. Där fick i praktiken institutionerna enförköpsrätt. Det blev sedan inte så mycket över tillsmåsparare i aktier.Det är enligt vår mening bättre att en betydande delav de statliga företagen kan säljas direkt tillallmänheten över börsen. Därmed kan man spridaaktieägandet på ett stort antal småsparare i aktier.Regeringen bör därför återkomma med ett förslagom en plan enligt de riktlinjer som redovisas ireservation 1. Regeringen bör också begärariksdagens bemyndigande att genomföraförsäljningar av ett antal angivna företag.När det gäller ombildningen av statensVattenfallsverk till aktiebolag anser vi från centernsoch sida att de tillgångar och skuldersom förs över till det nya bolaget inte enbart fårföras över till det bokförda värdet. För om man görpå det viset, kan det komma att innebära ett för lågtvärde, vilket skulle gynna det nya bolaget. Dettabolag skulle då få en konkurrensfördel jämfört medandra aktörer på marknaden. Regeringen bördärför vid överföringen göra de justeringar avvärdet som behövs, så att det inte uppstår någrakonkurrensnedvridande effekter i samband medbolagiseringen av Vattenfall.När bolagiseringen av har genomförtsvill vi från de borgerliga partiernas sida att det skeren privatisering och en omstrukturering avföretaget. Det finns inga skäl till att staten skallbedriva affärsverksamhet på energiområdet.Genom en privatisering kommerkonkurrenssituationen också på hemmamarknadenatt förbättras.Vi anser det dock viktigt att se till attomstruktureringen inte leder till en försämradeffektivitet och därmed höjdaproduktionskostnader.I det här betänkandet finns även en reservation omdet nya bolagets upplåning. Från och deandra borgerliga partiernas sida anser vi attVattenfall övergångsvis kan få statslån iriksgäldskontoret. Men det skall inte vara på ettsätt som ger det nya bolaget konkurrensmässigafördelar jämfört med andra företag på marknaden.Vi anser också att målet bör vara att så snart sommöjligt överföra även statslånet till den öppnakreditmarknaden.Jag vill i korthet beröra , som ocksåberörs i betänkandet. Denna kanal är av mycketstor betydelse för Vänersjöfarten. Det är viktigt attdet finns en fullgod service och att kanalen kanhållas öppen. Det är relativt stora mängdergods som fraktas via och Trollhätte kanal.Om det skulle bli försämringar vid Trollhätte kanalfinns det risk för att godstransporter kommer attflyttas över till landsvägstrafik, något som ingenskulle vara betjänt av.Vi har inget emot att Trollhätte kanalverk ombildastill bolag. Men ambitionen bör vara att fleraintressenter skall ges möjligheter att köpa in sig ibolaget.En mycket viktig sak är att man ser till det mycketangelägna behovet av effektiva kommunikationer.Trollhätte kanal bör även vara tillgängligi minst samma omfattning som . En utredarehar nu tillsatts i ärendet. Det kommer väl därförytterligare förslag från regeringen i denna fråga.Men jag tycker att det redan nu är viktigt att påpekabehovet av bra kommunikationer, där Trollhättekanal utgör en viktig del.Från de borgerligas sida har vi vid flera tillfällentidigare föreslagit försäljning av domänverketsmarker. Regeringen har föreslagit en begränsadutförsäljning av domänverkets mark inom en rampå 950 miljoner. Detta gäller endast förförsäljningar /92. Vi anser att det är felmed denna begränsning.Vi menar att det är viktigt att tillföra det enskildajord- och skogsbruket mer mark. Vi behöver enpositiv utveckling i våra olika glesbygder, inte minsti de bygder där det finns domänmark. Genom attförstärka det enskilda jord- och skogsbruket medtillskottsmark kan vi hjälpa till att tryggasysselsättningen för jord- och skogsbrukare.Vi tror på enskild företagsamhet och på de enskildamänniskornas kreativitet när det gäller att klara avatt driva olika företag. Därför är det riktigt, som vihar föreslagit, att det sker en omfattandeprivatisering av statlig verksamhet.Fru talman! Jag instämmer slutligen i alla dereservationer som står bakom i dettabetänkande, men med tanke på arbetssituationennöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1.Anf. 42 ():Fru talman! Vi hade alldeles en debatt somberörde just det här området och där vi tog uppolika aspekter av statligt ägande. Jag kan efter attha lyssnat på de tre borgerliga företrädarnakonstatera att de hyser mycket stark motvilja motett gemensamt ägande. Det gäller ävencenterpartiet, som tydligen bara kan acceptera enform av gemensamt ägande, bondekooperativ.Men när vi tillsammans genom statligt ägande ägerföretag sticker det i ögonen på centerpartisterna.Jag kan konstatera att , som är ett parti medregionalpolitisk profil, nu är beredd att föra över iden privata koncentrerade kapitalistiska sfären destatliga företag som är av oerhört storregionalpolitisk betydelse i framför allt norra delenav . Där åker regionalpolitiskaprofil all världens väg.Det som , och moderaternaförordar är ett överförande från gemensamt ägandeav produktionsmedel till privat koncentreratägande. Ni skall inte inbilla mig att någon av er harså dålig kunskap om hur mekanismerna fungerar idet kapitalistiska samhället på dennautvecklingsnivå att ni tror att de aktier som spridsut i en första omgång till en mängd små aktieägareinte sugs upp och efter några århamnar i portföljerna hos institutioner, de storakapitalintressena och hos de familjer som en gångvar 15 till antalet men som är betydligt färre.Jag har i mitt huvudanförande om näringspolitikenhävdat den roll vi i anser att destatliga företagen skall spela. Jag vill här ocksåbetona att genom att medverka tillbeslutet om det statliga förvaltningsbolaget visat att vi är öppna för utveckling och, om manså vill, modernisering av det statliga ägandet. Viföljer med stort intresse Fortias utveckling och dessrelationer till de bolag som man förvaltar. Vi anseratt det är naturligt att det i en första fas uppkommerintressekonflikter och att dessa intressekonflikterskall lösas i samförstånd mellan Fortias ledning ochde förvaltade bolagens styrelser.Vi har vid upprepade tillfällen här i kammarenefterlyst en samlad ''policydeklaration'' när detgäller de statliga företagen, och återkommer vimed detta krav. En sådan policydeklaration bör slåfast att de anställda skall ha ett stort inflytande öververksamheten, att denna bör baseras på resurssnålteknik och att produktionen bör planeras så att godarbetsmiljö uppnås.Betänkandet innehåller två förslag till bolagiseringav affärsverk, nämligen ochdomänverket. Jag vill understryka att det inte är avprincipiella skäl som vi avvisar ombildningen tillaktiebolag. Aktiebolagsformen kan mycket väl visasig vara den sammantaget bästa formen att driva enviss verksamhet. Vi anser emellertid inte att dettavisas på ett övertygande sätt i de två nu aktuellafallen. Man bör enligt vår uppfattning prövamöjligheterna att utveckla affärsverksformenytterligare. I vår reservation till förslaget omombildning av säger vi att det är viktigtatt man fullföljer regionalpolitiska ochkonsumentpolitiska åtaganden. Vi betonar ocksåvärdet av det direkta inflytande som haröver verksamheten och värdet av att fåren regionaliserad struktur.Det förskräcker kanske , men vi ivänsterpartiet anser att de naturskyddadeälvsträckorna där har fallrättigheter skallöverföras till för att ge en ökadtyngd åt skyddsvärdet.Vad gäller storkraftnätet är vi för tillfället nöjdamed att frågan utreds av statens energiverk för attsedan föras över till den nya näringspolitiskamyndigheten för fortsatt utredning.Vi avvisar bolagisering av domänverket av sammaskäl som vi avvisar bolagisering av Vattenfall.I höstas var en klar majoritet i överensom att någon större försäljning av domänverketstillgångar inte skulle ske. stårfortfarande fast vid den uppfattningen. Vi svängerinte lika fort som SAP.Jag nöjer mig med detta. kommer isitt anförande att ta upp vissa frågor medanknytning till och som är avregionalpolitisk betydelse.Jag vill alltså yrka bifall till reservationerna 11, 26och 29.Anf. 43 () replik:Fru talman! förfasade sig över att vivill privatisera näringslivet och att vi tror på denformen. Det är helt självklart att vi tror på denenskilde individen, på den enskildes möjligheter attkunna driva företag och på den kreativitet somfinns hos våra företagare i Sverige.Det är inte konstigt att vi tycker om kooperativaföretag. Man kan ha olika företagsformer,aktiebolag, kooperativa företag, enskilda firmoreller också kan man vara egenföretagare. Detspelar ingen roll vilken av dessa typer man väljer.Det är bra att det finns olika former att tillgå. Vitror på det enskilda ägandet och på att man kanutnyttja den kreativitet som finns.Man skall föra en regionalpolitik som skaparförutsättningar för arbete, sysselsättning ochföretagande i hela vårt land. Det är denregionalpolitik som vi bygger upp. Sedan skall detfinnas enskilda företag, vare sig de är belägna iVärmland, i eller i . Det är fulltmöjligt. Vi vill ha spritt ägande och intekoncentration. Vi från alla borgerliga partier haruttalat att ägandet skall vara spritt, att aktiernaskall säljas ut till de anställda, till allmänheten ochförst i sista hand till de stora aktörerna påmarknaden. Detta är ingenting att förfasa sig över.Det är en riktig näringspolitik.Anf. 44 () replik:Fru talman! För min del går inte dendecentralistiska profilen som ochcenterpartiet förordar ihop med utförsäljning av destatliga företagen. Jag har svårt att se att man kanha ett mer decentraliserat ägande än att vi allagemensamt äger och förvaltar företagen ytterstgenom våra valda ombud i riksdagen.Vad som sker -- och det vet , men jagskall upprepa det -- vid en utförsäljning är att detpå något eller blir en koncentration.Aktiestocken inordnads i den existerandemaktstrukturen. Det rör sig om intressanta företagav strategisk betydelse för näringslivet och företagsom i många fall är utvecklingsbara och därförintressanta att satsa i. Det kommer de storakapitalintressena att göra, och det kommerobönhörligen att ske en koncentration, dvs. denraka motsatsen till decentralisering.Anf. 45 () replik:Fru talman! Det låter som tror merapå politikers förmåga att besluta om man skall drivaföretag runt om i vårt land än vad han tror påföretagarna själva. Det är inte riktigt. Vi skallskapa de allmänna ramarna och förutsättningarnaför ett bra företagsklimat. Dessutom skall vi föra enbra regionalpolitik som ger möjlighet till enföretagsamhet i hela vårt land. Det är vad manmåste bygga på. De enskilda människorna klararatt driva företag i olika former, vare sig det äraktiebolagsform, kooperativa företag eller enskildaföretag. Vi måste också skapa bättreförutsättningar för att äga och spara i aktier,som vi måste stimulera till aktiesparande.Det är en bra sparform som också gynnarnäringslivet. Om det ger bättre lönsamhet att sparai aktier än att spara i banken, kommer folk att väljaatt spara i aktier. Det vill vi stimulera.Det är väl bättre att man säljer ut domänverketsmark till en privatföretagare eller enprivatlantbrukare som kan driva jordbruk ochskogsbruk ute i glesbygden. Det är en bradecentralistisk politik.Anf. 46 () replik:Fru talman! Det finns inte utrymme för så mångastora skogsbolag på den svenska och europeiskamarknaden, . Vi ser nu enkoncentration till allt färre händer, och det är enutveckling som kommer att fortsätta.Sett i ett historiskt perspektiv är det de statligt ägdaföretagen som kanske till eget förfång har tagit ettstort regionalpolitiskt ansvar och som har visatuthållighet. Jag är rädd för att detta kommer att gåförlorat vid en privatisering.En konsekvens av uttalande om atthan vill ha mångfald och se många former avägande och företagsamhet borde vara att hanaccepterar en ganska stor och t.o.m. en ökad statligföretagsamhetssektor, när det nu är en så markeraddominans av privat, koncentrerat ägande.Anf. 47 ():Herr talman! Förutom de tunga sakfrågorna --bolagisering av och domänverket --diskuteras i det här betänkandet även en hel del omstatlig företagspolicy och affärsverken i allmänhet.Tyvärr tycks det vara omöjligt att få till stånd någonordentlig principdiskussion om de statliga verkenoch företagen. Varken regeringen elleroppositionen har förstått att det inte finnsnågonting så praktiskt som en god teori. Vi saknaren bra teori för hur statligt företagsägande skall gåtill. Det är något som vi från sida harefterlyst . Vi har gång på gång vädjattill regeringen och utskottsmajoriteten omklarlägganden. Regeringen har då sagt att destatliga företagen skall vara en motvikt till deprivata. I den mån de bedrivs som aktiebolag är deten ganska egendomlig motvikt eftersom desamtidigt skall arbeta efter exakt sammavinstmaximeringsprincip som de privata företagen.Det är litet svårt att se vari motvikten ligger omman arbetar på exakt samma sätt. Skillnaden bliratt aktieutdelningen går till olika ägare: i ena fallettill skattebetalarna, i andra fallet till de privataägarna. Att detta skulle vara ett tillräckligtkriterium på motvikt har jag svårt att hålla med om.Vi har alltså försökt att få regeringen ochutskottsmajoriteten att intressera sig förmonopolsituationer, och alldeles särskilt frågan omnaturliga monopol. Man har en drastisk tilltro tillaktiebolagsformer. Det är en företagsform som haråtskilliga fördelar men också, som jag har sagt i etttidigare anförande, betydande nackdelar, bl.a.därför att den inte kopplar samman ägande ochansvar, vilket vi tycker är en grundläggandemoralisk princip att man gör. Men naturligamonopol i aktiebolagsform utan demokratisk insynär något av det sämsta som medborgarna i enkommun eller stat kan råka ut för. Det är däremoten drömsituation för affärsverksledarna, ellerdirektörerna i bolagen som kan styra och ställabakom den hemlighetsridå som aktiebolagslagentillåter och skapar utan konkurrens och utan insynfrån allmänheten. Denna allmänhet tvingas då attbetala det pris som bolagen behagar sätta. Det ärden fulländade lekstugan för fantasifulladirektörer.Miljöpartiet de grönas grundinställning är attnaturliga monopol skall betjäna allmänheten ochbör drivas i en öppen form -- helst iaffärsverksform. I princip är det ganska ointressantom vinst uppstår i dessa monopol. Vinst kanbehövas för att bygga upp vissa reserver inomverksamheten, men vinst som utdelas till ägarna iett samhällsägt monopol blir ju bara en form avmöjlighet till minskad beskattning. Det betyder attde som använder monopolets tjänster får betala enextra skatt som kommer dem till godo som inteanvänder monopolets tjänster.Däremot menar vi att aktiebolagsformen skallförbehållas verksamheter med god konkurrens.Sådana verksamheter som arbetar iaktiebolagsform under god konkurrens enligtvinstmaximeringsprincipen finns det oftast små skälför staten att äga. De kan säljas ut och intäkternakan användas till att bekosta nyinvesteringar somstaten finner angelägna eller till att betalastatsskulden.Som väl de flesta vet vill dessutom när man över huvud taget säljer ut företagskall ge en preferens för de anställda ochlokalbefolkningen att bli delägare i företaget. Vitror att detta är till nytta både för företaget, deanställda och den ort där företaget drivs.Jag kommer till de konkreta bolagiseringarna.Den första gäller . Som framgår avreservation nr 12 är jag av en annan uppfattning änregeringen när det gäller . Så långt är vidock eniga att nuvarande strukturdrastiskt måste ändras.