prot · GE0959 · 1991-02-08 00:00:00 — Högskolan iFalun/är en högskola som har allaförutsättningar utom de ekonomiska, och jag seringen rimlig förklaring till att inte vår högskola hartillförts resurser i samma nivå som högskolorna iÖrebro, och Karlstad.Högskolorna i --har undersenare år inlett ett brett samarbete underarbetsnamnet Bergslagshögskolan Norr.Lantbruksuniversitetets enhet i ochstatens i germöjligheter till en konstruktiv uppbyggnad avforskning i samverkan med redan existerandestatliga forskningsinstitutioner.Flera statliga verk inom området fysisk planeringoch teknisk infrastruktur är lokaliserade tillregionen. Det här ger möjligheter till en samverkansom bidrar till uppbyggnad av högskolornasforskning och en förstärkning av verkenskompetensförsörjning.Ett exempel på samverkan mellan högskolan ochde statliga verken är uppbyggnaden av ett centrumför transportforskning som pågår i . Vihoppas nu att den nya järnvägsforskningen vidstatens väg- och trafikinstitut -- VTI -- skall kunnaetableras vid högskolan i /Borlänge.När jag på nära håll -- som styrelseledamot ihögskolan i /-- ser det sjudande livoch de ambitioner som finns, och sedan ser att detär de små resurserna som bromsar utvecklingen, såfunderar jag ibland över om resursfördelningeninom forskarvärlden som helhet är riktig. Varförexamineras inte flera doktorer vid våra ''gamla''universitet med alla de tillgångar de har? Ja, det ären av tankarna. En omfördelning av medlen ärkanske det som behövs i stället för mer pengar --och en tillit till de små och medelstora högskolornasegen förmåga även i forskningssammanhang.Anf. 63 ():Herr talman! Debatten om våra matpriser har påsenare tid förts alltmer intensivt, och förslagen tilllösningar på frågan om de höga matpriserna harvarierat med hänsyn till vem som har fört framförslagen.De flesta är överens om att priserna på våralivsmedel går att sänka. Mycket har också redangjorts, bl.a. riksdagsbeslutet om en nylivsmedelspolitik som förutsätts dämpaprisutvecklingen på livsmedel. I samband medRehnberggruppens arbete på att åstadkomma ettstabiliseringsavtal, som omfattar helaarbetsmarknaden, har överenskommelser omprispress träffats med en del företag pålivsmedelsområdet. Regeringen har också gettlänsstyrelserna i uppdrag att starta ett omfattandeinformationsarbete som syftar till ett ökatprismedvetande hos konsumenterna.Men diskussionen handlar inte bara om matprisetutan också om matens kvalitet och om på vilket sättvi producerar livsmedel.Vi har i valt att producera livsmedel underbestämda betingelser, med mindrebekämpningsmedel i lantbruket, och vi har höjtvåra anspråk på djurens behandling. Vi gör dettaför att få en bättre kvalitet på vår mat, men ocksåför att vi tar ett ansvar för det sätt på vilket våralivsmedel produceras.Men även om vi räknar in det här sagda i matprisetså finns utrymme för att ytterligare kunna pressapriserna, och genom att bli aktiva konsumenter harvi möjlighet att få en press på kostnader och priser.Delar av konkurrensutredningens förslag om enökad konkurrens inom livsmedelsområdet för attvinsterna med avregleringen verkligen skall kommakonsumenterna till del bör också noteras.Herr talman! Från att ha talat om matpriserna villjag nu tala om butiken, var vi handlar vår mat.På 1960-talet skedde en strukturomvandling inomdetaljhandeln, vilken innebar att kvartersbutikerlades ner och ersattes av snabbköp i stadsdelscentraoch varuhus i städernas mitt. Just nu pågår en likadramatisk strukturomvandling, men den härgången är det stadskärnornas varuhus ochstadsdelstorgens snabbköp som slår igen. Deersätts av etableringar på billig mark i periferalägen, på en åker utanför staden eller i ettindustriområde, dit det är i stort sett omöjligt -- ochi varje fall opraktiskt och otrevligt -- att ta sig tillfots, med cykel eller med kollektivtrafik.Denna utflyttning av dagligvaruhandeln till nyacentra för bilkunder är ett allvarligt hot motenskildas trygghet och mot traditionsrikstadskultur.Den som inte har tillgång till bil får mycket svårt attklara av sina inköp. Detta drabbar bl.a.pensionärer, vilket innebär en ökad belastning påden kommunala . För dem som ärensamstående ökas risken för social isolering ochpåskyndas psykiskt åldrande när de inte längrepiggas upp av den dagliga promenaden tillnärbutiken. En annan grupp som saknar bil är barnoch ungdomar. Om närbutikerna försvinnerförlorar de möjligheten att göra egna inköp, gåärenden åt föräldrarna och successivt träna sig tillatt bli självständiga och ekonomiskt medvetna.Det är inte heller så att konsumenterna tjänar på enutglesning av butiksnätet. En hushållsekonomiskundersökning visar att gränsen för lönsamhet vidett normalt veckoköp för en tvåbarnsfamilj går vidett avstånd av 3--vid inköp i lågprisbutik.En samhällsstruktur som gör bilen nödvändig närman skall göra sina inköp är negativ för miljön,eftersom biltrafiken och därmed avgasutsläppenökar. Värst ur denna aspekt är de stora ''köpstäder''som man vill placera mitt ute på landsbygden medflera omkringliggande städer somupptagningsområde.Vad som behövs är en medvetenlokaliseringspolitik, som gör att servicen bekvämtkan nås till fots, med cykel eller medkollektivtrafik.De juridiska styrmedlen finns redan hoskommunerna genom det kommunalaplanmonopolet. Enligt skallplanläggning ske så att den främjar en från allmänsynpunkt lämplig utveckling och ger förutsättningarför en från social synpunkt god bostads-, arbets-,trafik- och fritidsmiljö. Det är också särskiltinskrivet i att hänsyn skall tastill konkurrensfrågorna, att markens användningskall planeras så att konsumenterna så långt möjligthar tillgång till ett allsidigt sammansatt utbud avvaror och tjänster och möjlighet att välja mellant.ex. låga priser, närhet till butiker och högservicegrad.Genom reglerna i kankommunen bestämma var på marken det ärlämpligt att driva olika slag av verksamheter.Däremot ger inte det kommunala planmonopoleträtt att bestämma vem som skall bedrivaverksamheten.Det är viktigt att förbättra konkurrensen, menrättvisa och fri konkurrens behöver självfallet inteinnebära att samhället avstår från alla krav utan kanlika gärna uppnås genom att man ställer exaktsamma krav på alla handelsintressenter.I debatten har anförts att handeln själv skulle fåbestämma lokalisering av butiker. Detta har underårets allmänna motionstid följts upp i motioner frånmoderaterna och , vari man föreslår attplan- och bygglagen skall ändras så attkommunerna inte i detaljplan kan styradetaljhandelns lokalisering och varusortiment.Motionärerna från och folkpartietförlitar sig helt på marknaden och påstår att dettagynnar konsumenterna.Herr talman! Även de grupper som jag har berört imitt anförande är konsumenter, men de är absolutinte hjälpta av att endast marknaden skall få avgörabutikens placering.Med detta vill jag ha sagt att vad gäller lokaliseringav butiker är plan- och bygglagens reglernödvändiga för att vi skall få en närservice somunderlättar för oss som boende och konsumenter,samt en trafikutveckling som är acceptabel urmiljösynpunkt.Anf. 64 ():Herr talman! Jag skulle vilja avsluta den härallmänpolitiska debatten genom att ta uppenergifrågan. Den kommer att bli -- tror jag ochtror väl många -- en av de stora frågorna här i vår.Detta kan ju ses som en anledning till att det inte ärviktigt att debattera den frågan , vilketuppenbarligen t.ex. de ansvariga statsråden hartyckt. Man kan också se det som en anledning attnu hålla den debatten levande, även om vi väntarpå en proposition från regeringen. Innan denpropositionen hinner diskuteras här i kammarenhar det säkert gått till.Miljöpartiet de gröna menar att riksdag ochregering måste gå från ord till handling om man villoch skall föra en realistisk och trovärdigenergipolitik, en politik som påverkarenergimarknadens aktörer.Kraftbolagen, industrin, den offentliga sektorn,byggföretag, hyresvärdar, villaägare och andraenergianvändare måste få en klar och tydlig signalsom de tror på, en signal som säger att det är dagsatt satsa på effektivare energiutnyttjande, bättrehushållning och förnybara och miljövänligaenergikällor. Om det nu är detta somtrepartiöverenskommelsen går ut på,överenskommelsen om en ny energipolitik mellansocialdemokrater, folkpartister ochcenterpartister -- eller rättare sagt mellanpartiledningarna, vilket inte är samma sak i det härfallet -- och om de menar allvar, så måste de ge entydligare signal.Riksdag och regering måste besluta närkärnkraftsavvecklingen skall börja, när den eller deförsta reaktorerna skall stoppas -- annars händeringenting på marknaden. Att säga att avvecklingenav kärnkraften skall börja äratt ge motsatt signal, det är att tala om föraktörerna på energimarknaden att ''vi avvecklarinte kärnkraften förrän kraftbolagen ochstorindustrin vill vara med''. Då kommer det attfortsätta som , utan krafttag. Dyrbar tidkommer att rinna bort, och energisystemblir mer och mer föråldrat.Vi i de gröna kräver att minst enreaktor stängs . Vi tycker att det är onödigt ochdumdristigt att vänta ända till 1995/96 med attstoppa de två första reaktorerna.Nu tänker regeringen tydligen svika löftet att börjaavvecklingen 1995/96 -- miljöminister heliga löfte.Det är, herr talman, samhällsekonomiskt billigareoch bättre att satsa på effektivareenergianvändning och bättre hushållning än attbygga nya kraftverk och kraftledningar för att mötaökade behov. Och det är det mest ekonomiska ochdet miljö- och säkerhetsmässigt bästa sättet attminska hoten från kärnkraften ochväxthuseffekten.Vi har haft ett antal energiseminarier under år1990, där en stor mängd utomstående experter ochen del ledamöter har deltagit. Jag tror att de somhar varit med på dessa seminarier -- som jag var enav initiativtagarna till och som handlade omeffektivare energihushållning -- blev ganskaövertygade om att det är sant, som jag har sagt, attdet är samhällsekonomiskt billigare och bättre attsatsa på effektivare energianvändning än att bygganytt, särskilt som det är riskabelt att bygga nyakraftverk så länge politiken är osäker. Vi vet ju interiktigt hur systemet kommer att se ut förränriksdags- och regeringsbeslutet föreligger. Det kanvara felsatsningar -- och vi hoppas att det skall varafelsatsningar -- att bygga vidare på t.ex. fossilabränslen, på kol, olja och naturgas.Vi räknar verkligen med -- och vi hoppas förframtidens skull -- att det också kommer att varaomöjligt att bygga ut kärnkraften. Det betyder attden utbyggnad som blir kvar, som är möjlig, är attsatsa på miljövänliga och förnybara bränslen somvind, solvärme och kanske framför allt biobränsle.På lång sikt tror jag att solvärme kommer att bli enmycket dominerande energikälla, men i avvaktanpå det finns det en hel del vindkraft att bygga ut iSverige. talar om mellan 15 och20 TWh, och det är mycket. Det skulle man kunnaha utbyggt inom 15--20-årsperiod.Sverige kan fortfarande bli ett av de första ländernasom utvecklar teknik och utrustning för denenergieffektiva sektorn. Den sektorn kommer attbli internationellt stor. Den kommer att ge månganya arbeten och exportinkomster, och den kommeratt medverka till en hållbar utveckling i världen.Danmark har insett det här på ett tidigt stadium. IDanmark satsade man tidigt på vindkraft. Mangjorde det från början småskaligt och byggde sedanuppåt och lyckades. I valde man denmotsatta vägen. Man satsade storskaligt ochmisslyckades och har , kanske ,beslutat sig för att man måste börja där vanligamänniskor börjar, nedifrån och bygga uppåt. Det ärväldigt svårt att börja bygga en byggnad på 10:eeller 15:e våningen.Danmark har också visat mycket gott föredöme närdet gäller biogas, alltså gas som man får genom attröta organiskt material, t.ex. kommunalt avfall,hushållsavfall eller jordbruksavfall. Man harlyckats så bra att man har fått ett uppdrag av EGatt titta på hela biogasmarknaden i både Väst- ochÖsteuropa.Därmed får en fantastisk flygande startför sin egen industri, både för internt bruk för attbygga upp energiförsörjning och för att bygga uppsin exportmarknad. Det sägs att vindkraften redanbetyder mer för export än smöret. Jaghar inga klara siffror på detta, och jag skall be att fååterkomma till det senare i debatten.Vad som behöver göras i för att komma lossoch få i gång en marknad är för det första att manmåste minska lönsamhetsgapet. Det måste blisamma ekonomiska villkor när man skall satsa påeffektivare energianvändning som när man skallbygga nytt.För det andra behövs det bättre information tillparterna på marknaden. Alla som använder energimåste få klara informationer om vad som finns attfå tag i och vilka spelregler som gäller framöver.Det behövs t.ex. bättre elräkningar. Bättremärkning på de elprodukter som säljs till hushållenär också en mycket viktig sak.Vidare behöver vi myndigheter och offentlig sektorsom föregångare, att de visar hur man satsar påeffektivare energianvändning. Och det skall somsagt vara sådana ekonomiska spelregler atteffektivare elanvändning lönar sig, därför att det ärsamhällsekonomiskt lönsamt.Vi efterlyser alltså en mer realistisk energipolitik. Itrepartiöverenskommelsen finns en mängd positivasaker, som vi för övrigt talade om på våraseminarier om effektivare energianvändning, mendet behövs en realistisk startsignal. Börja avvecklakärnkraften nu!Den allmänpolitiska debatten var härmed avslutad.5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 7 februari1990/91:386 av () till statsrådetLena om det bundna biståndet:Delar av det svenska biståndet är bundet tillupphandling i . Då detta är ett avsteg frånprincipen om frihandel, ett avsteg som minskarkonkurrens och effektivitet, bör biståndet helstvara helt obundet eller i varje fall bundet i så ringagrad som möjligt.Jag vill därför till biståndsminister ställa frågan:Vad ämnar biståndsministern göra för att minskaandelen bundet bistånd?1990/91:387 av () till statsrådetErik om folkbokföringsreformen:1987 beslöt att huvudmannaskapet förfolkbokföringen från skulleöverföras från kyrkan till lokalaskattemyndigheterna. Eftersom beslutet fattadesnästan innan förändringen skullegenomföras, fanns goda förutsättningar för attberörd personal skulle få besked omeventuell anställning hos skattemyndigheterna.Men trots att det nu är endast knappt fem månaderkvar till omorganisationen tvingas många anställdaännu vänta på besked.Vilka åtgärder ämnar statsrådet därför vidta för attberörd personal skyndsamt kan ges besked omanställning hos lokala skattemyndigheterna kanerhållas?1990/91:388 av () tillförsvarsministern om 1:Under den senaste perioden har i pressen refereratsuttalanden både från regerings- och från militärthåll som går ut på att beslut om en framtidaförsvarsorganisation får anstå ytterligare en tid.I dessa uttalanden ligger underförstått också att deändrade säkerhetspolitiska förhållandena kankomma att innebära förändringar i tidigareställningstaganden.Beträffande 1 i beslutades först attregementet skulle flyttas till , sedangjordes uttalanden i det s.k. krispaketet att detskulle läggas ner.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågaförsvarsministern:Betyder den nuvarande situationen att alla åtgärdernär det gäller 1 tills vidare avbrutits och att nyaoch andra beslut kan väntas?1990/91:389 av () tillförsvarsministern om de skånska pansarförbanden:Försvarsdebatten böljar fram och tillbaka och justnu extra intensivt. Åsikterna varierar med storspännvidd från att försvaret bör förstärkas till attförsvaret skall helt läggas ned. Överbefälhavararen och arméchefen harengagerat sig och har t.o.m. försvarsministernuttalat sig.Försvarsmaktens ställning blir alltmer oklar. Stororo har också spritt sig till både folket ochmilitären. Så har skett genom försvarsministerns talden i och då särskilt genomsitt uttalande om pansarvapnet i Sydsverige.Försvarsministerns mening tycks uppenbarligenvara att pansarvapnet inte har någon ''framtid'' isöder. Detta borde rimligen innebära att P 2 iHässleholm, P 6 i och P 7 iYstad/Revinge riskerar nedläggning, vareftersamtliga stridsvagnar kan skickas norrut till bl.a.Mälardalen.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Är det Försvarsministerns avsikt att avvecklapansarförband i ?1990/91:390 av () till socialministernom arbetsskadeförsäkringen:I årets budgetproposition och i regeringens s.k.krispaket (1990/91:50) aviserades en propositionom reformering av arbetsskadeförsäkringen.Reformeringen skulle innefatta en ökadsamordning mellan sjukpenningen inom denallmänna försäkringen ocharbetsskadesjukpenningen.Det är allmänt erkänt attarbetsskadeförsäkringen i sin nuvarandekonstruktion motverkar sitt eget syfte. Därför harvi krävt att försäkringen måstereformeras. En framtida arbetsskadeförsäkringmåste skapa incitament för aktiva miljöåtgärder påarbetsplatserna. Därför har vi med visstillfredsställelse noterat att regeringen har uttalatatt förändringar måste genomföras av nuvaranderegler inom arbetsskadeförsäkringen.Men regeringen har ytterligare brutit ett löfte,eftersom det inte läggs fram någon proposition idenna fråga under vårriksdagen. Socialministernpåstår att en reformering av denna försäkring äralltför komplicerad.Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta iarbetsskadeförsäkringen under innevarande år?1990/91:391 av () tilljustitieministern om en ny vapenlagstiftning:Betänkande SOU 1989:44 Översyn avvapenlagstiftningen.Denna utredning skulle ligga till grund för en nyvapenlagstiftning men någon proposition komaldrig.Jag vill därför fråga justitieministern:Kommer det någon proposition angående en nyvapenlagstiftning?1990/91:392 av () tillmiljöministern om halogenlampor:Halogenlampor avger UV-strålning med 270--300nanometers våglängd. Denna strålning kan geögonskador och enligt vissa rapporter ävenhudskador. Effekterna har varit kända länge, menbedömts som marginella. visar nyaundersökningar att effekterna kan vara större änman insett.Halogenlampor kan förses med skyddsglas för attinnestänga UV-strålningen. I en del länder tillåtsinte halogenlampor som är oskyddade. Eftersomhalogenlampor blivit allt vanligaresom arbetsbelysning blir det också alltmerangeläget att åtgärda problemen. Tillverkare,importörer och konsumenter väntar på besked frånsamhällets myndigheter på området, främst statensstrålskyddsinstitut. Där tycks man emellertid oroasig mer för att ett förbud kan tolkas som ett tekniskthandelshinder, än för människors hälsa.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågamiljöministern:Avser regeringen vidta åtgärder för att ökasäkerheten vid användandet av halogenlampor?1990/91:393 av () till utrikesministernom och de mänskliga rättigheterna:Den 1 februari beviljades Rumänienobservatörsstatus i . Beslutetmotiverades bl.a. med att landet närmade sigdemokrati. I lever, som en följd avfredstraktaten efter de två världskrigen, Europasstörsta minoritetsgrupp -- den ungerskabefolkningen i . Efter Ceaucescus falli slutet av 1989 hade man från den ungerskaminoritetens sida stora förhoppningar om enförbättring av den svåra situationen som man levti under diktaturen. Den nya rumänska regeringenutlovade också förbättringar när det gällderespekten för mänskliga rättigheter och enhumanare behandling av den ungerskabefolkningen. Dessa utfästelser har inte infriats.Tvärtom visar flera händelser att densvåra situationen för den ungerska minoritetenbestår. Ett exempel på detta är att man i maj 1990avskaffade rätten för de studenter som gått iungerska skolor att avlägga inträdesprov till högreutbildning på sitt eget språk, trots att denna rätt ärgaranterad i lag.Jag vill med anledning av beslut ochden rumänska regimens ovilja att garantera denungerska minoriteten sina enskilda och kollektivarättigheter, fråga utrikesministern:Vad avser den göra för att dettaförhållande uppmärksammas internationellt ochhur kommer regeringen att agera för att förmåRumänien att uppfylla de krav som Europarådetställer på sina medlemsländer när det gällerrespekten för mänskliga rättigheter?den 8 februari1990/91:394 av () tillarbetsmarknadsministern omarbetsmarknadsträningen och politiskasammanträden:Den 24 januari skickade arbetslivsenheten i enkommun ut ett brev till alla ungdomar i kommunalverksamhet som har särskilda inskolningsplatserfinansierade i huvudsak genom statsbidrag.Ungdomarna erbjöds att på betald arbetstid delta iett politiskt möte med förre SSU-ordföranden ochledamoten i SAPs verkställande utskott AnnaLind.När en person utanförstående detsocialdemokratiska patiet anmälde sig somdeltagare i mötet stoppades denne medmotiveringen att det var ett internt möte.Jag vill till statsrådet ställa följande fråga:Avser statsrådet att vidta några åtgärder så attungdomar i arbetsmarknadsträning -- finansierad ihuvudsak med statsbidrag -- intekommer att delta i slutna politiska sammanträdenpå betald arbetstid.1990/91:395 av () tillstatsrådet om bistånd tillLettland:Vid besök i fick vi höra om detstora behov som fanns av reningsverk. Svenskabiståndsmyndigheter hade varit i på flerabesök men ännu hade de inte fått något besked omhjälpinsatser. Eftersom stora delar av Rigas avloppgår orenat ut i är det angeläget attbyggandet av reningsverk kommer tillstånd.Jag vill därför veta vilken hjälp planerar regeringenge till och när kan den komma till stånd.1990/91:396 av (m) till statsrådetGöran om doktoranders ekonomiskasituation:Sverige behöver fördubbla antalet årligennyexaminerade doktorer fram , frånca 1 000 nu till omkring 2 000. För att stimulera alltfler att söka sig till forskarutbildning har riksdageni stor enighet beslutat om åtgärder för att tryggadoktorandernas studiefinansiering.Utbildningsbidragen ersätts successivt avdoktorandtjänster. Situationen kompliceras dockav att de som innehar en doktorandtjänstomedelbart blir skyldiga att återbetala på destudiemedel, som de uppburit undergrundutbildningen. De drabbas alltså av en extraakademikerskatt på av bruttoinkomsten,medan de som innehade utbildningsbidrag hadeuppskov med återbetalningen . Den ena handen tar alltså vad denandra ger. Detta var knappast avsikt,när man ville förbättra doktorandernas situation.Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta föratt befria dem som innehar doktorandtjänst frånåterbetalningsskyldigheten framtill doktorsexamen?1990/91:397 av () tillstatsrådet om rättssäkerheten iasylärenden:Enligt uppgifter i massmedia, bekräftade avstatssekreterare i radioprogrammetKanalen 910206, ersätts handläggare avasylärenden med ackordslön, . per ärende.På detta sätt har exempelvis en handläggare tjänat24 . utöver sin ordinarie lön.Anser invandrarministern att denna löneform gåratt förena med krav på rättssäkerhet i sådanaärenden?1990/91:398 av () tillarbetsmarknadsministern om nytt polishus iGällivare:I flera års tid har såväl kommun som olikamyndigheter och fackliga organisationer begärt attett nytt polishus byggs i . Förbättradeutrymmen och förbättrad arbetsmiljö är nödvändiginte minst vid nyrekrytering av personal. På grundav den ansträngda kommunala ekonomin ochlågkonjunkturen är investeringstakten låg iGällivare kommun och arbetslösheten blandbyggnadsarbetare ökar. Situationen inte minst urarbetsmarknadssynpunkt är därför sådan att ettinitiativ för att få igång detta byggnadsprojekt ärlämpligt.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern:Är regeringen beredd att ta ett sådant initiativ attpolishusbygget i kan komma till stånd?1990/91:399 av () till statsrådetLena om biståndet till deösteuropeiska länderna:Under våren 1990 beslutade om denmiljard för samarbete med de östeuropeiskaländerna som regeringen lagt förslag om.Som en grundläggande utgångspunkt redovisadesett svenskt stöd till utvecklingen mot demokrati,sociala förbättringar, marknadshushållning samt enförbättrad miljö i området.