prot · GE0959 · 1991-02-08 00:00:00 — Jag är litet mera optimisttrots de mörka molnen som tornar upp sig i fjärran.Många menar att vi bör akta oss för att och otidklä i alltför dystra färger. Vi har mycketatt vara stolta över, och vi har också mycket attkämpa för. Låt oss enas om att ha en optimistiskframtidssyn.Tro inte för att vårt värmländskanäringsliv är ett avslutat kapitel, långt därifrån.Man kan ta stål- och skogsindustrin som exempel.Leveranspunktlighet och felfria garantiprodukterhar gett företagen ett gott renommé. Hur har mankunnat bygga upp detta förtroende? För det förstamed en lojal stolt yrkeskunnig kår av arbetare ochtjänstemän som kan jobben och är villiga att ''gejärnet'' för att just deras företag skall hävda sig påvärldsmarknaden. För det andra har vi i storutsträckning råvaror, inte minst på skogensområde. På stålsidan kan vi nämna orter somHagfors, och . Det är inget tvivelom att stålindustrin på dessa orter är världsledandenär det gäller många av deras produkter. För dettredje har vissa företag och koncernledningar settom sitt hus och investerat i modern processteknik.Riksdagen skall ta ställning till enenergipolitisk strategi. Det är ett svar till KjellEricsson. Det kommande energipolitiska beslutetkommer att säkra energiförsörjningen i allalandsdelar. Propositionen kommer att innebära enkraftig satsning på användning av biobränsle. Härhar en rejäl chans att hänga med. Låt ossse optimistiskt på detta och följa utvecklingen föratt öka arbetstillfällena. Kanske kan vissa arealeråkrar nyttjas för att skörda biobränsleni en eller annan form. Verkstadsindustrin ochservicenäringarna skall ges vissa tillskott avarbetstillfällen. När det gäller de alternativaodlingsformerna kommer regeringen att föreslå enfördubbling av stödet till alternativa odlingsformeri den kommande miljöpolitiska propositionen, etc.Hur skall vi då klara framtiden? Jo, genom en aktivnäringspolitik som är fast och trovärdig och med enregionalpolitik som konsekvent fördelar resursernapå ett rättvist och jämlikt sätt. Infrastrukturella satsningarpå väg- och bannätet är mer eller mindre avgörandeför om vi i skall kunna hävda oss i denalltmer hårdnande konkurrensen med andralandsdelar. Det är svaret till kommer att lägga fram en propositionsom innebär en satsning på 10 miljarder i den förstaomgången och 20 miljarder . På såsätt kan vi öka satsningen på just dessa områden.Det gäller att vi hänger med. Det är riktigt. Vi fåravvakta den propositionen.Herr talman! En annan fråga som vi allt oftaremöter är den s.k. regionindelningen av bl.a.tullverket, och . Flera bildarnu storregioner. Med förkärlek förlägger man dåadministrationen till storstadsområdena, dvs. deredan överhettade områdena. Här måsteregeringen säga ifrån och se till att om man tvingasgöra regionindelningar skall och böradministrationen ligga fast i de mindre överhettadeområdena. Det tycker jag att regeringen skall ta adnotam.Hur ser det ut hemma i ? svaradeindustrisysselsättningen för , medan denoffentliga sektorn svarade för av jobben. del av jobben bestäms med andra ord av debeslut som fattas av riksdag, landsting, kommuneroch regeringen. Då skall man komma ihåg defrågeställningar som jag har mött.Björn frågar om det finns någragarantier för att tågtrafiken ------säkras. Det finns ingagarantier, men infrastrukturen och strukturfondenkommer att medverka till att satsningar kommer attske tidigare.Kjell säger att han har suttit somregeringschef i och klarat samarbetet. Därär stark, herr talman. Där bestämmer KjellEricsson. Men han kommer att väga lätt när detgäller de liberala och konservativa idéerna. Hurskall han få m.fl. med sig för attsatsa på en tullstation vid Hån för 45 milj.kr.? TrorKjell att det finns någon realims bakomdetta?De krav och önskemål som här har framförts är ioch för sig angelägna. skall docksamtidigt skära ned 110 miljarder . Det är enkommentar till . Hon stod här ochdrömde om forna tider. Hon sade att förr hade SCAi lika många anställda som man har totalt ute i världen. 25 000 skogsarbetarehar faktiskt försvunnit. Hur tror ochalla ni andra att skall kunna föra enregionalpolitik ute i skogslänen och glesbygden närdet enda som skall finnas kvar inom den offentligasektorn är polis, åklagare och militär?Om och skall kunnaförverkliga sina drömmar och utopier om ettSverige som skall leva, skall ni välja erregeringspartner. Tänk om olyckan skulle varaframme och vi skulle få en borgerlig majoritet ochdärmed en borgerlig regering. Då skulle inte KjellEricsson få det säte och den stämma som han harhaft hemma i . Han kommer att väga lätt närde konservativa och liberala idéerna med sinkoncentrationspolitik inte kommer att spridagracerna ute i landet.Herr talman! Jag tror på . Jag tror att viskall kunna klara det här. Vi måste föra en vettigfördelningspolitik. Vi måste göra en satsning på allaregioner. Men tro inte, och andra, kan komma med de moderata recepten. Denmedicinen är alltför besk. Spåren förskräcker efterde sex borgerliga åren.Anf. 28 () replik:Herr talman! säger att bl.a. jaghar tecknat en mörk bild av situationen hemma iVärmland. Man kan diskutera vilka bilder som ärmörka och ljusa. Jag har försökt att ta situationenpå allvar och med uppriktighet. Det är viktigt nu också påvisar de olika nyanser som finns.Men jag känner en oro när jag tänker på de varselsom duggar tätt över länet och som ställer folkarbetslösa, leder till permitteringar osv.Den här oron kan också tolkas litet positivt,eftersom den leder till en viss stress. Ett litet måttav stress brukar ju alltid leda fram till ett relativthyggligt arbetsresultat. Det kanske skulle vara braom även stressade upp sig litetgrand.Denna oro tar sig olika uttryck. Jag såg på TV enpresentation av regeringens kommandetillväxtproposition och de satsningar på järnvägaroch vägar som ingår i den. Den bild som växte framliknade en hummerklo som låg över medden tjocka delen över , ochMalmö och den tunna delen utefterNorrlandskusten. Det var ett tomt gap överinlandet, där ligger.Det är oerhört viktigt att regeringen nu ger klarabesked när det t.ex. gäller trafiken mellanhuvudstäderna och . Det blirnämligen också en signal till företagsamheten ochde som vill satsa på utbildning, ett diversifieratnäringsliv och en landsbygdsutveckling. För alltdetta behövs en kommunikationsmöjlighet mellandessa stora städer.Från sida kommer vi i alla fall attjobba mycket intensivt på att få beskedfrån regeringen i speciellt denna fråga. Vi kommeratt lägga motioner om det blir nödvändigt närregeringen lägger fram sin proposition. Jag skullevilja veta vad , med de kontaktersom han ändå har i , kan göra föratt skapa sådana här garantier redan innanpropositionen läggs.Anf. 29 () replik:Herr talman! Vi vill inte på något sätt måla upp ettslags krissituation i . Det är inteVärmland betjänt av. Vi måste ändock peka på deorosmoln som finns.Det är något konstigt med de socialdemokratiskariksdagsmännen från . De slätar över ochtonar ner problemen. Så har det varit i varendadebatt vi har haft. Jag har fått en uppmaning frånBo Finnkvist om att vi skall vara snälla, att vi skallgöra statsråden på gott humör osv. Man kan undravad ni har för uppgift i och vad vi har föruppgift i . Vi måste väl ändå föra framvärmländska krav.De krav som kommer från de socialdemokratiskakommunalpolitikerna i är helt andra.Det är då en helt annan ton i skällan. Man visar påatt kommunikationerna är en förutsättning för attvi över huvud taget skall få en positiv utveckling ilänet. Det är mycket illavarslande från värmländsksynpunkt att det nu kommer signaler från olika hållom att resurserna inte skulle medge en likvärdiginfrastruktur över hela landet. Det är ett rejält hotmot utveckling om vi skulle hamnautanför triangeln ----Malmö.Bättre kommunikationer är oerhört betydelsefullaför samhällsutvecklingen i Värmland.Landstingsråd och kommunalråd säger att denviktigaste hjälpen till är justkommunikationer. I måste vi få en högvägstandard, god framkomlighet och bättrerambetingelser för att kunna konkurrera med EG.Förra året föreslog regeringen att 1 miljard avutvecklingsfondernas kapital skulle betalas in tillstaten. Det var inget bra förslag. Den miljarden böri stället användas för infrastruktursatsningar i deegna länen. Från sida menar vi att dettaär länets pengar. Det är våra pengar, och de skallanvändas ute i länen.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag håller med omatt vi inte skall klä i för dystra färger.Men vi skall veta hur läget är. Vi skall också vidtaåtgärder för att lösa problemen där. Det är viktigtatt vi har en nyanserad beskrivning av situationen.Vi måste emellertid vara klart medvetna om vadsom håller på att hända och sätta in åtgärder såsnabbt som möjligt så att vi klarar av detta . Men att det måste till insatser ärhelt klart.Jag håller också med om att det är positivt medsatsningar på biobränslen. Vi har därvidlag mycketatt vinna med tanke på arbetstillfällena,energifrågan och våra öppna landskap.När det gäller infrastruktursatsningar är vi rörandeöverens om att mycket måste ske. Men det måsteockså finnas pengar. Vi måste få pengar tillriksvägar och länsvägar, däribland grusvägar, menäven till hela järnvägssatsningen. Jag hade hoppatsatt skulle ta upp den frågan. FårVärmland sin rättmätiga andel av de 20 miljardersom satsas? Känner till dettagenom sina kontakter i ? Det ärmycket väsentligt. Det finns propåer om att manskall satsa så mycket på och så mycket iStockholmsområdet. Vad blir då kvar tillVärmland? Det är i så fall väldigtallvarligt. måste vi få vår rättmätiga del avdenna bit.När det gäller tullstationen i Ånn vill jag framhållaatt det finns en borgerlig motion, som GötheKnutson, , , JanHyttring och jag står för. Det finns alltså lösningaräven därvidlag.Riskkapitalet är en viktig sak. Jag har varit ikontakt med flera företag som håller på att etablerasig. Men det är svårt att få ihop de sista summorna.Man får investeringsbidrag från . Manhar även litet egna pengar. Man får ihop 60--70 %.Men de sista är väldigt svåra att få tag på.Förut hade bankerna ganska gott om pengar. Mensom många har beskrivit det här är det inte så ,utan tvärtom är det nästan stopp för bankernasutlåning av riskkapital. Det har drabbat ävenseriösa företagare och seriösa projekt. Dettaproblem måste vi lösa. Att beträffandeutvecklingsfonden dra in så mycket pengar frånregeringens sida måste vara helt fel i ett läge därman saknar riskkapital. För del skulleman låna ut 50 miljoner till småföretag.Den möjligheten har man inte längre. Det finnsmycket som man skulle kunna göra, t.ex. attregeringen skjuter på inbetalningarna och låterutvecklingsfonden behålla pengarna. Det skullehjälpa till en hel del i alla fall.Tidigare fanns lokaliseringsfonder. Även de harförsvunnit. Jag tror att det blir nödvändigt attregeringen går in med någon form av statligkreditgaranti för att klara detta. Justriskkapitalförsörjningen är kolossalt viktig för oss.Anf. 31 () replik:Herr talman! är optimistisk införframtiden och det är också jag. När jag ser hur segtoch envetet man strävar på trots densocialdemokratiska politiken, som ju harmotarbetat företagandet , måsteman vara optimistisk. Sanningen är ju den att detär den socialdemokratiska politiken, EG-politiken,energipolitiken och skattepolitiken, som har drivitföretagen ut ur under senare år.SCA har i stora pappersmassefabrikeroch gör ännu större investeringar . Där ärinflationen nästan lika med noll. Löneökningar ochkostnadsökningar gör att kostnaderna ökarmed . , , jämför det medkostnaderna i Sverige.På SCA säger man att man aldrig kommer attinvestera i en pappersmaskin i hädanefter.Det man möjligen kan tänka sig är vidareförädlingav glättat glansigt papper, som är enhögkostnadsprodukt. Det är det enda som man kantänka sig att ha ett ekonomiskt utbyte av atttillverka i Sverige.Självklart försvinner skogsarbetarna med denpolitik som socialdemokraterna bedriver. Skallman ta virke från ner till ,en sträcka på , är det med dekostnader som man har för skogsarbetarna ochtransporterna dyrare än att importera flis frånRyssland eller . Då är valet ganska lätt.Man mekaniserar i skogen och tar bort folket.Tyvärr är det så. Inom SCA ser man framtiden såatt man ytterligare måste mekanisera. Fortsätterdenna utveckling kan man inte ha kvar ens deskogsarbetare som man nu har. Man måste minskaantalet ytterligare.Därför, herr talman, skall vi ha en framtid förföretagsamheten, både de stora företagen och desmå företagen, måste det föras en helt annanpolitik. Vi måste ha en klart uttalad viljeriktningnär det gäller EG. Vi måste ha en energipolitik,som innebär att vi garanterar företagandet tillgångtill el framåt. Den elen skall vierbjuda till konkurrenskraftiga priser. Det betyderatt vi måste ha kärnkraften kvar så länge den är såsäker som och så länge vi inte har någon bättreenergikälla. Vi måste kraftigt sänka våra skatteroch underlätta för företagen att verka.Anf. 32 () replik:Herr talman! Regeringenkommer med ett förslag beträffandeenergipolitiken, så den frågan kan vi ta bort fråndagordningen. Energin kommer att säkras i allalandsdelar. Men tro inte, , att våraskogsarbetare och människor i Västernorrlandkommer att må bra av att drar . Tvärtom kommer detatt utradera den ena orten efter den andra.Så till mina värmländska debattörer. Till BjörnSamuelson vill jag säga att vi självfallet tycker attläget är bekymmersamt. gäller det att satsa.Regeringen satsar tre miljarder i budgeten för attfrämst stimulera kompetenshöjandeutbildningsinsatser, oavsett om det gällerundersköterskor eller industriarbetare. Det tyckervi är bra.Till vill jag säga att visocialdemokrater inte slätar över. Vi för fram vårakrav på en rad olika sätt, vilket också ger resultat.Det är angeläget med satsningar på bannätet ochvägnätet. Svaret till både och är att den viktigaste uppgiften är attgöra infrastrukturella satsningar på bannätet ochvägnätet. har ungefär 56 miljarder förframtida satsningar. Men det måste till ytterligaremiljarder. Då kommer vi med ett paket med i förstahand 10 miljarder och sedan ytterligare 10miljarder, sammanlagt 20 miljarder . Det sker för att vi skall kunna flytta fram vissaprojekt. Bl.a. hoppas jag att vi skall harullande tåg även på bandelen ------Stockholm.När det gäller krediterna vill jag hävda att bankernainte tar sitt ansvar. Det har rätt i. Vimärker att och Värmlandsbanken ochalla andra banker inte tar sitt ansvar. Då är frågan:I vilken utsträckning skall samhället gå in? Det ären fråga som man grunnar på i regeringskansliet.Jag vågar inte utlova var man hamnar. Men nogvore det bra om mina ärade bänkkolleger med sinabankkontakter också kunde påverka näringslivetoch bankerna att vara mera offensiva i sinasatsningar på och i övrigt.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret beträffandeenergipolitiken. Det är bra. Då kan vi se fram emotatt våra basindustrier blir kvar i ,inte bara skogsindustrin utan ävenaluminiumtillverkningen och karbidtillverkningen.När det gäller skogsarbetarna och arbetstillfällenabehöver vi sänkta skatter. Vi måste främst sänka deskatter som är farliga och skadliga församhällsutvecklingen. Skall företagandet blomstra,måste vi få tillbaka möjligheten att göra avdrag iannan förvärvskälla. Vi måste få bort löneskatternaoch skatten på arbetande kapital i företag osv. Vimåste underlätta för småföretagsamheten. Vimåste se till att det lönar sig att arbeta och att detlönar sig för företagare att driva sina företag.Anf. 34 () replik:Herr talman! Beträffande riskkapitalet kan mankonstatera att det tidigare var lättare att låna. Mendet handlar inte om att bankerna inte i allaavseenden tar sitt ansvar. Kraven har blivithårdare. Man får inte låna ut med tanke påsäkerheten för de sparpengar som finns inne. Dettaär ett av problemen i sammanhanget. Sedan har vien hög ränta, något som inte finns i motsvarandeländer. Därför behövs det någon form avriskkapital för småföretagen, helst till regionalasådana. Man måste få låna pengar till låg ränta.Inom EG satsar man mycket hårt på att ge brakrediter till småföretag. På samma sätt borde manockså göra i . Man skulle vinna mycket pådet sättet. Det skulle också kunna vara ettskattefritt sparande vid satsning i företagen --någon form av personliga investeringskonton.Kvittningsrätten, som vi hade förut, kunde varakvar. Då kunde man kvitta mellan arbete ochkapital, tjänst osv. Kostnaderna i företagen deförsta åren skulle kunna dras av. Under enövergångsperiod skulle kvittningsrätten kunnafinnas kvar.Det finns många sätt att få fram riskkapital. Mendet måste ske snabbt. Tills vidare måste det finnasnågon form av statliga kreditgarantier. Regeringenmåste stoppa möjligheten, som man nu har, att intedra in pengar från utvecklingsfonderna. Man kanhelt enkelt skjuta på beslutet tills de här problemenhar lösts. Jag tror att detta är ganska väsentligt.Slutligen beträffande regionindelningen. Man harju planer på att dra bort t.ex. ochtullkontoret från . Det vore bra omvägverket och tullkontoret finge vara kvar iKarlstad. Även regionkontor kundelokaliseras till . Sådant är bra förVärmland, och jag hoppas att för det.Anf. 35 () replik:Herr talman! är på rätt väg, räntorna gårned. Jag tror också att är på rätt väg. Dethär kommer vi att klara. Men vi tror inte påmarknadskrafterna. Jag tror att ochmånga andra kommer att vara mycket djuptbesvikna över att skalldras bort. Vad kommer man då att satsa på iVästernorrland och ? Jag tror att det blirsmå klickar. Spåren från de borgerliga årenförskräcker.Sedan till . Jag tycker inte heller attbankernas vilja är så där alldeles över hövan. Menman gömmer sig nog ibland bakom skygglappar ochtänker att det här inte är värt att satsa på. Det finnsockså en tilltagande ovilja. Självfallet måste bådebankerna och samhället ta sitt ansvar. Här får viavvakta.Herr talman! : Allt fler tror ändå påVärmland. Vi skall slåss för jobben, för offensivasatsningar på både flyg, vägar, banor och på allakonkreta objekt som har utvecklats i positivriktning. Här finns det också motionskrav frånriksdagsmännen från . Liksom andravärmlänningar är jag övertygad om att vi ävendenna gång skall kunna klara konjunktursvackanoch gå framtiden till mötes med en aldrig sinandeoptimism. erhåller av desamlade arbetsmarknadspolitiska medlen samtidigtsom andel av de yrkesverksammauppgår till . i disponerar förinnevarande budgetår något under en halv miljardkronor för aktiva åtgärder, vid sidan av t.ex.handikappåtgärder, beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning. Härtill får man läggaresurser i form av bidrag.Nu får vi försöka klara det hela under enkonjunktursvacka, och det skall vi göra. Vi skall setill att vi får pengar av de somregeringen avdelar för att höjautbildningskompetensen. Det gäller också en ökadsatsning på högskolan i . Vidare gäller denen satsning på laxfond , osv. Självfalletmåste alla, oavsett om det rör sig omoppositionspartier eller regeringsparti, verka för attVärmland skall klara sig och bli kvar på kartan.Herr talman! Jag tror på !Anf. 36 ():Herr talman! fattade riksdagenbeslut om att ansöka om medlemskap i åtminstone nu medföra en helt annan syn påregionalpolitiken. Regeringen har t.ex.koncentrerat sig på att försöka stoppa tillväxten iStockholmsregionen, bl.a. genom att införastraffskatt på investeringar. I servi på detta med mycket stor oro. Det går inte styrainvesteringar till landsbygden på detta sätt. Detfinns flera avskräckande exempel på statlig styrningbara från min hemkommun Hallstahammar.Under 60-talet skulle koncernen stort. Efter samråd med kommunenkom man fram till att ett nytt bostadsområde måstetill för att klara alla nyanställdas bostadsproblem.Det rörde sig om en mycket stor affär för den lilla,men då expansiva kommunen. Byggandet tog fart.Då styrde staten med pengar som styrinstrumentden nya industrisatsningen till , dyrt förföretaget beroende på bl.a. inskolning av personalutan industrivana, många och långa resor och dyratelefonsamtal -- näst intill katastrof för kommunen,som i många, fick betala miljoner förhundratals outhyrda lägenheter. Till slut lades endel hus i malpåse, andra byggdes om tillförvaltningsbyggnader eller . Då hadeäven nedläggningen av Brukdrabbat kommunen, och den stora utflyttningenbörjade. Vid det senaste årsskiftet visade det sig attden negativa trenden för ännu ickehade vänt -- minus 114 personer.Herr talman! har trots sitt mycketcentrala läge haft stora sysselsättnings- ochstrukturproblem inom industrin. De dåligakommunikationerna försvårar nyetableringar iområdet. Snabb utbyggnad av de bådaMälardalsprojekten -- ochSvealandsbanan -- är en förutsättning förutveckling av hela regionen till ett livskraftigt ochattraktivt etablerings- och bostadsområde.Mälardalsregionen med storstäder som bl.a.Stockholm och är ju den typ av livskraftigregion som kommer att få en allt större betydelse iframtiden, inte minst vid ett är ett industrilän som är starktexportinriktat och har ett stort utlandsberoende.Mer än hälften av alla som är sysselsatta inomlänets tillverkningsindustrier arbetar i företag somhelt eller delvis ägs av multinationella företag.Herr talman! För att utveckla hela Mälarregionenoch ta till vara den industrikapacitet som finns iVästmanland måste infrastrukturen förstärkas.Mälarbanan måste som jag har sagt snabbtbyggas ut till full kapacitet. Det skulle inte baraförkorta restiden till utan också medgetätare turer, vilket är lika viktigt. Det är ocksåviktigt att vägar ochförbindelsen till får en snabb ochgodtagbar lösning.En förbättring av till motorvägsstandard ärockså angelägen, eftersom det indirekt berör allavästmanländska företag. Oerhört viktigt är attmotorvägsbron över , som rasadeden , med det snaraste återställs till 42meters höjd. Jag anser att staten-vägverket här haren skyldighet att följa bestämmelserna förMälartrafiken enligt vattendom.En fortsatt positiv utveckling av sjöfarten i Mälarenär helt beroende av att brohöjden återställs. Denyrkesmässiga sjöfarten är viktig för näringslivet iMälardalen och dess omnejd. Sjötransporter ärdessutom säkra och, inte minst miljövänliga.Hamnar och näringsliv har redan drabbats,eftersom godstransporterna på harförsvårats på grund av att den låga, provisoriskabron utestänger större fartyg. Detta medföromlastningar och fördyringar som inte kantolereras, varken av kostnads- eller miljöskäl.Det är viktigt att slå fast att det är staten som skallstå för de övergripande infrastrukturellasatsningarna. Därför är uppdelningen istödregioner olycklig, men när vi nu har beslutatom detta får vi inte skilja ut en kommun somHallstahammar från de övriga inom sammaområde. Regeringsingripanden har flera gångerdessutom direkt drabbat Hallstahammar.När allt var klart för en stor etablering av Mälarplyi , kommunen och företaget varöverens, mark var avsatt, vägarna dragna, vattenoch avlopp klart likaså för miljonbelopp -- alla vetvad det kostar att öppna ett helt nyttindustriområde -- då beslutade regeringen plötsligtatt skulle få etableringen avMälarply, som en kompensation för misslyckandetmed . Sådan ryckig och godtycklig politikskapar missnöje och misstro bland människor sompå detta vis drabbas av den socialdemokratiskaregeringens sätt att styra och hanteraindustrietableringar.Regeringen lade fram enproposition angående ny regionalpolitik.Riksdagen behandlade propositionen och slog bl.a.fast att målet med regionalpolitiken skall vara attfrämja såväl en rättvis fördelning av välfärdenmellan människor i olika delar av landet som enbalanserad befolkningsutveckling. Målet sadesvara att ge människor tillgång till arbete, serviceoch god miljö oavsett var de bor i landet.Herr talman! Jag anser inte att regeringen leversom den lär, bl.a. av följande skäl:Statens invandrarverks regionkontor iHallstahammar har flyttats bort frånBergslagskommunen till iSödermanland.AMU-centrum i har avvecklats.Verksamheten har flyttats från specialutformade,kommunägda lokaler till dyrare lokaler i .