prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Det berorpå att man inte har gått ett steg längre och sänktskattetrycket. Det räcker inte att bara omfördela.På det här sättet får man betala mer i moms förallting. Det är inte minst det som gör attpensionärernas situation är så bekymmersam somden är i dag.Doris kom också in på frågan om ATP-systemet. Det har kommit för att stanna, sägerDoris . Det är väl ingen av oss som är bereddatt riva upp det system vi har. Men vi måste ju ändåse . Det handlar om -- där håller jaghelt med -- att vi har ett vacklandeATP-system. Vi måste vidta åtgärder för framtiden.Den frågan skall diskuteras . Men attsätta in fondpengarna hjälper ju inte upp vårapensioner, ; det borde vara elementärtför socialförsäkringsutskottets ordförande. Vi harju ett fördelningssystem som betalar ut pensionernaav årets avgifter och skatter. Det är ju det som ärbekymret. måste vi gå över till ettpremiereservsystem. Jag tror att vi alla måste varamed och diskutera hur vi skall klara detta. Denekonomiska tillväxten är inte bara för låg utanden ligger på minus. Det är det som har gjort atthela systemet vacklar.Nu säger ju i slutet av sitt anförandeatt hon hoppas att det snart nog kommer ett förslagsom innebär att låginkomstpensionärernassituation förbättras. Jag skulle vilja höra litet omvad socialförsäkringsutskottets ordförande tyckeratt vi kan göra för att snabbt förbättra derassituation. Det gäller inte bara KBT. Jag tycker attvi också måste se till att grundpensionärernassituation förbättras successivt, eftersom derasekonomi är alldeles för bräcklig.Till sist vill jag fråga: Anser att det ärförsvarbart att mitt belastakommunerna med ökade utgifter?Anf. 16 ()replik:Herr talman! 30 miljarder från kapitalet -- ja tack,det är bra och det behövdes. Men en stor del avskattereformen får alltså låginkomsttagarna betala.Barbro sade visst att ''de allra flesta''vinner på den här skattereformen. Att åtminstonemånga vinner på den har vi aldrig förnekat imiljöpartiet. Det är bara det att det är fel personersom tjänar på den, de som redan har det bra -- t.ex.vi, som på grund av skattereformen får ettnettotillskott till våra inkomster. Det är betänkligt. ''Lågpensionärerna'' får ingenting, och de som harlåga inkomster får några hundralappar, som snabbtäts upp av ökade kostnader. De får det alltså sämreefter den här skattereformen . Men de ärinte tillräckligt många för att de skall kunna vältamajoriteten. Det är viktigt att, som man har gjort iSverige, ta hänsyn till dessa svaga grupper frånderas sida som eventuellt har en högre procentuellmajoritet.När det gäller förslag till ytterligaresänkning av skatterna tror vi i att detär helt orealistiskt om vi skall kunna behålla våratrygghetssystem. Det ligger alltså inte hellernärmare våra tankar.Att det blev en skattedebatt är helt naturligt, ävenom den är kort och även om vi inte sitter iskatteutskottet. Det handlar ju om skatten , ialla händelser i det här första betänkandet.Anf. 17 () replik:Herr talman! förde en diskussion omkommunernas kostnader och vad kommunernaskall stå för när det gäller det tillfälliga kommunalabostadstillägget. Men sedan hälsar hon medtillfredsställelse den överenskommelse man harmed och som innebär att manavhänder kommunerna en del av den kostnad somregeringen i första hand lade på kommunerna. Jagtror att i hjärtat i alla fall tycker på ett oskäligt sätt övervältrar kostnader påkommunerna. Det finns alltså skäl för den kritiksom vi från oppositionens sida framför när detgäller att kommunerna skall stå för den härkostnaden.Doris slåss också för ATP-systemet, och detkan jag väl förstå. Men det behövs tillväxt för attdet skall hålla. När det gäller placeringen av AP-fonderna och löntagarfonderna är det ettsocialiseringsförslag av en enorm storleksordning,som vi absolut inte kan acceptera. Det måste finnasandra vägar att se till att man också får stabilitet.Och det bästa sättet är ju att man får en godekonomisk tillväxt. Då har man också den rättatillväxten i dessa fonder.Det påstås att de flesta människor har fått detbättre genom skatteomläggningen. är det intearbetsmarknadspolitik som vi skall diskutera. Meni dag läste jag i tidningen att 6 000restauranganställda har fått sluta sina arbeten pågrund av denna fantastiska skatteomläggning -- såvissa effekter har den fått även på andra grupper.Centerpartiets förslag till grundpension skullefaktiskt vara lösningen på många av de problemsom vi radar upp här . Det är enkelt attadministrera, det är lättöverskådligt och lättfattligt.Det ger också en betydligt större rättvisa än vadnuvarande lappsystem ger, där pensioner skallkompletteras med olika former av särskilda tilläggi all oändlighet. Man kan ju fråga sig vad nästareform kommer att betyda i särskildakompensationer. Är det på det viset vi skall skapastabilitet, så finns det inget förtroende kvar längreför det här systemet. Det har spelat ut sin roll. Numåste någonting nytt prövas, och därvidlag liggercenterpartiets förslag om en förstärkt grundpensionmycket väl i tiden. Det finns också hos andrapartier -- även bland socialdemokrater iregeringskansliet -- de som anser att detta är ett brasätt att gå till väga. Det skulle lösa många avproblemen, det skulle ge rättvisa, och det är enkeltoch lättöverskådligt. Pröva det!Anf. 18 () replik:Herr talman! pekar på att vi harett så oerhört högt skattetryck och att det måstesänkas för att vi skall komma till rätta medproblemen. Men vad vi diskuterar är jufaktiskt de pensionärer som inte betalar någon skattalls på grundpension, pensionstillskott ochkommunala bostadstillägg. Om skattetrycketsänktes för , mig och andra isamhället, skulle det ju inte hjälpa de pensionärersom inte betalar någon skatt. Det skulle intepåverka dem ett dugg.När det gäller ytterligarebeskrivning av förslag till pension, vill jagframhålla att de som kan mest om pensioner ändåär pensionärsorganisationerna, vilkas medlemmarär pensionärer. De säger: Vi vill ha kvar detkommunala bostadstillägget. Tar man bort det, såinnebär detta att vi som bor i tätorter och städerkommer att drabbas av hyror för vilka vi inte fårteckning. Tittar man på beloppet, som vi gjordemycket noga i pensionsberedningen, så ser manklart att detta inte hjälper de pensionärerna. Somjag sade i mitt huvudinlägg var det vissa, som i dagicke har kommunalt bostadstillägg, som skulle få enhögre pension. Det är många som bor på lantbrukoch gårdar, och de skulle få ersättning för en hyrasom de inte har -- det är ju därför som de inte harkommunalt bostadstillägg i dag.Innan Margó kommer upp italarstolen vill jag gärna säga att vi har gjort dettasom ett provisorium, och att vi är överens om attdet är ett sådant. Vi är överens om att det skall utgåsnabbt till pensionärerna -- och det kommer det attgöra i och med majpermissionen.Vi är också överens om att en utredning skall seöver de kommunala bostadstilläggen. Jag hoppasatt vi snabbt skall komma fram till ett förslag somhåller, och jag tror att samtliga här delar minuppfattning att man också måste få samverkan ochberedvillighet från kommunernas sida på dettaområde.Talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 19 MARGÓ ():Herr talman! hade redan under denallmänna motionstiden yrkat på en höjning avKBV. Vi yrkade också att skulleavsättas för åtgärder riktade till de sämst ställdapensionärerna. Orsaken var ju att vi redan dåkunde se att skatteuppgörelsen skulle innebära attvi skulle få ett ökat antal socialbidragstagare blandpensionärerna. Vi upprepade dessa krav i enmotion med anledning av den nu aktuellapropositionen om extra stöd till pensionärerna. motionen hade vi också kravet att staten skullebetala hela kostnaden för det extra stödet.I uppgörelsen med socialdemokraterna i utskottetbackade jag från kravet att staten skulle stå för helakostnaden mot att pensionärerna fick ytterligare 30milj. i förhållande till regeringens förslag på 300milj.kr. Socialdemokraterna i utskottet tyckteprecis som jag att det var genant att fastslåkommunens socialbidragsnorm som skäliglevnadsnivå för pensionärerna. Jag hade givetvisönskat att vi kunnat ge var och en det belopp somhyran höjts med. Men det var inte möjligt, och vienades då om den norm som konsumentverketanvänder för att beräkna skälig levnadsnivå.Jag vet mycket väl att om man ser på utfallet avuppgörelsen i förhållande till mitt partis krav,framstår utdelningen kanske som mager. Men detär alltid ett litet partis dilemma. Skall man nöja sigmed att ställa de rätta kraven, sedan konstatera inte nådde ända fram och då avsäga sigansvaret och låta andra ta ansvar för dåliga förslag?Eller skall man föra fram de egna maximala kravenoch försöka åstadkomma ett så hyggligt förslag sommöjligt för de direkt berörda? I det här avseendetvar valet självklart, åtminstone för mig. Pengarnatill pensionärerna var det viktigaste.Herr talman! Jag kan inte låta bli att kommenteraKarin spekulationer om hur den häruppgörelsen gick till och vad som skulle varaanledningen till att mitt parti gick med på den. Jagkan tyvärr inte instämma i att det i mitt parti skulle finnas en heltöverskuggande vilja att till varje pris stödjaregeringen. Som bekant är detta en av våradiskussionsfrågor, om jag så får uttrycka mig, ipartiet just . Men jag har aldrig stuckit under stolmed att jag föredrar att ägna mig åt resultatpolitik,och då får man ibland kompromissa.Eftersom nu flera utskottsledamöter redan harbörjat tala om vad som försiggår i utskottet, kännerjag mig fri att fortsätta. Som alla kommer ihåg, gavjag en helt öppen invit i utskottet. Jag konstateradeatt jag tillsammans med de borgerliga partiernasföreträdare hade majoritet för en helt statligfinansiering. Min invit väckte också, som nikommer ihåg, en viss munterhet i utskottet.Jag frågade om de borgerliga partierna villeanvända den majoriteten tillsammans med mig föratt höja för pensionäerna. Det fanns ingetintresse. Jag vände mig också tillsocialdemokraterna och frågade om det fanns ettintresse hos dem för att öka på regeringens förslag.Givetvis var jag då villig att som motprestationbacka på mitt förslag om finansieringen.Socialdemokraterna var, som jag sagt tidigare,intresserade av den uppgörelsen.Jag tycker faktiskt att det finns skäl att låtakommunerna vara med och betala. En helt statligfinansiering hade inneburit att kommuner som varitsnåla mot sina pensionärer genom att betala lågaKBT -- en del har t.o.m. sänkt dem -- skulle få helakostnaden betald. Däremot skulle de kommunersom haft en generös attityd till sina pensionärer fåkonstatera att det hade varit en dålig politik som defört, för de fick ju inte några statliga pengar.Jag har tittat på vilka kommuner -- en del av dem ialla fall -- som det gäller. Jag tar det från botten.De absolut sämsta kommunerna när det gäller attbetala KBT till pensionärerna är (borgerligtstyrd), (borgerlig), (socialdemokratisk), (socialdemokratisk), (borgerlig),(socialdemokratisk), (borgerlig),(borgerlig), (socialdemokratisk), (borgerlig) ochRobertsfors (borgerlig).Jag skall inte trötta er med att räkna upp hela långaraden, men av den här uppräkningen kan man i allafall se att i botten, de absolut sämsta, finns sjuborgerligt styrda kommuner och fyrasocialdemokratiska. Jag skall inte påstå att deborgerliga generellt är sämre, för det vet jag inte.Det hade jag inte möjlighet att ta reda på. Jag sägerbara att jag har studerat de allra sämstakommunerna och konstaterar att bland dem är detborgerlig majoritet.Herr talman! Jag yrkar därmed bifall till utskottetshemställan.Anf. 20 ():Herr talman! Jag unnar Margó denhär framgången, med tanke på hennes bekymmer iövrigt. Hon behöver säkert den lilla fjädern ihatten, och tycks den ha vuxit till en stor plym.Vi har allihop, kan man säga, varit ute ochvänsterprasslat litet grand, eftersom vi har gått medpå de höjda nivåerna, dvs. vi följer socialstyrelsensbidragsnorm och även normerna när det gällerbostadskostnaderna.Att Margó inte har det minstabekymmer om de ekonomiska realiteterna, vet viförut. Hon andades inte den minsta oro förekonomi, skattetryck och andra saker. Jag vill dåsäga till dem som har uttryckt vissa farhågor för attdet moderata förslaget inte skulle vara bra förlåginkomstpensionärerna att det är det högaskattetrycket i vårt land som är roten till det ondaöver huvud taget när det gäller den ekonomiskapolitiken. Det är skattetrycket som driver uppkostnaderna.Med skattepolitik skulle alla vinna,därför att därmed garanteras den ekonomiskatillväxt som också talade omtidigare. Det är grunden för social trygghet och förvåra socialförsäkringssystem. Det är viktigt attkunna de ekonomiska realiteterna också.Anf. 21 ():Herr talman! Vi som har haft nöjet att samarbetamed Margó i utskottet känner väl tillhennes sociala patos. Jag litar helt på det hon säger,att det var omtanken om pensionärerna somföranledde henne att göra inviten som gavs öppet iutskottet till socialdemokraterna. Även om detmotivet var starkt dominerande, tror jag nog att detockså fanns skäl att visa att ville varamed i leken igen och profilera sig som beskyddareav de svaga.Det är väldigt intressant att lyssna till det enormakravet på rättvisa som plötsligt finns hosvänsterpartiet och som även framskymtat frånsocialdemokraternas sida. När skatteomläggningengjordes, var inte rättvisekravet precis detsamma,utan då var det ju höginkomsttagarna som fick detmycket bättre.När talar om kommunernasom ger lägst KBT, vill jag säga att det inte är helasanningen om låginkomstpensionärernas villkor isådana kommuner. Det finns också andra delar ivälfärden som kan vara ekonomiskt påfrestandeoch som kanske är betydligt bättre ordnade i dessakommuner. Det är taxor och avgifter, hemservice,färdtjänst osv. som kanske inte är såkostnadskrävande. I ett avseende är de härkommunerna säkert mycket lika varandra, och detär att de har mycket mycket högt skattetryck, somgör det nödvändigt att prioritera.Utskottet skriver också när det gäller de kommunersom har sänkt beloppen: ''I de fall kommunen sänktbeloppen har det endast i några få kommunerinneburit en faktiskt försämring.'' Det stårvänsterpartiet också bakom. Det rör sig alltså omendast ett fåtal fall, och jag tycker inte att ni skalldra så stora växlar på den delen som ni har gjortfrån sida.Anf. 22 MARGÓ ():Herr talman! Huruvida den här uppgörelsen skullevara en framgång för mig personligen eller inte,tycker jag är fullkomligt ointressant. Detintressanta är att uppgörelsen gav pensionärerna 30milj.kr. mera i förhållande till regeringens förslag.Politik är alltid att välja. Det går inte alltid att fåallt. Men jag måste erkänna att jag gjorde faktisktett litet försök. Jag ville gärna ha mera pengar åtkommunerna, och jag ville ha mera pengar åtpensionärerna. Men jag kunde inte få de borgerligapartierna med mig på det förslaget. Ommoderaterna och hade varit förespråkareför en högre norm kunde ni ju tagit ett samtal medfolkpartisterna. De vill ju inte ens erkänna attskatteuppgörelserna har försatt pensionärerna iden här svåra situationen.Jag stod alltså i en valsituation: Pengar tillkommunerna eller pengar till pensionärerna.Eftersom pensionärerna var mest illa ute i densituationen var valet lätt. Socialdemokraterna varav samma åsikt, att det var viktigt att vi såg till attpensionärerna fick en skälig levnadsnivå. Det varanledningen till uppgörelsen i utskottet.Anf. 23 ():Herr talman! Det bästa med den här slutdebattenär att Margó helt slutgiltigt har slagitfast att det är skatteuppgörelsen som är orsak tillpensionärernas bekymmer. Sedan kan vi diskuteraförhandlingsgångar hit och dit.Låt oss vara överens om att det var bra att vilyckades få en något bättre situation för de kanske65 000 pensionärer som det handlar om i dag.Därom är vi helt eniga, Margó . Dethandlar om ju bara om ett provisorium och ingetannat. Det viktiga är vad som kommer fram när vifår resultatet av den utredning som regeringentillsatt. Det tror jag att vi kan vara överens om.Anf. 24 ():Herr talman! hade en egen motionmed ett betydligt mer långtgående förslag än detförslag som går igenom. Vi hade även med ettförslag om en förstärkning av pensiontillskottenfram . Vi såg behovet av ett ökat stödbetydligt tidigare än vad de andra partierna gjorde.Därför var vi kanske inte så intresserade av den härinviten från Margó Ingvardsson.Anf. 25 MARGÓ ():Herr talman! Ja, det stämmer att hade ettförslag om att öka på pensionstillskottetn. Jag varfaktiskt litet intresserad av det till en början, menjag släppte de tankarna när de bägge storapensionsorganisationerna förkastade det förslagen.De menade att förslaget inte skulle ge de pengarsom pensionärerna behövde.När det sedan gäller vad som orsakat den härsituationen har alltid hävdat att denfrämsta orsaken är skatteuppgörelsen. Den sloghårt mot lågavlönade i allmänhet och motpensionärerna i synnerhet. Det är något övermagaatt höra stå och gnälla attskatteuppgörelsen försatte pensionärerna i en svårsituation. Tar man del av moderaternasskatteförslag kan man se att om deras förslag skullefå majoritet i den här kammaren, skulle detinnebära rena rama slakten på pensionärerna ochderas inkomster. Det är sanningen, eftersommoderaterna förespråkar så mycket störmarginalskattesänkningar än vad denskatteuppgörelse som blev resultatet av denfolkpartistiska och socialdemokratiska uppgörelseninnehåller.Anf. 26 ():Herr talman! Jag vill kommentera MargóIngvardssons kritisk mot att vi säger attskattereformen inte är orsak till pensionärernassituation. Jag vidhåller det. Det är inteskattereformens fel att pensionärerna har fåtthöjda hyror. Skattereformen är en investering föratt vi skall få en bättre ekonomisk utveckling iSverige. Det gagnar i allra högsta gradlåginkomsttagare och lågpensionärer. Skall vikunna öka tillväxten och få pengar till att garanterabåde pensioner, sjukvård och allt annat sompensionärer behöver måste vi få enskatteomläggning. Den här skattereformen är alltsåbörjan på den skatteomläggningen.Förhoppningsvis kommer det en ny regering tillhösten, som kanske kan fullfölja den.Anf. 27 ():Herr talman! Jag nöjer mig med att konstatera attMargó inte har hört vad jag har sagti den tidigare debatten om skatternas inverkan påsamhällsekonomin. Hon har inte heller förståttnågonting, jag höll på att säga som vanligt. Låt migrepetera: Lägre skattetryck gynnar alla, ävenlåginkomsttagare. Den skatteomläggning som vi nuhar betalas av andra skatter, högre moms och nymoms. Det drabbar naturligtvis mest dem som harminst pengar i portmonnän. Grunden förekonomisk trygghet och välfärd ärekonomisk tillväxt. För detta, Margó ,behöver vi lägre skatter.Anf. 28 MARGÓ ():Herr talman! Jag konstaterar att är detenda parti i den här kammaren som vidhåller att detinte är skattereformens fel att pensionärerna harråkat illa ut. Men er förhandlingspartner iskatteuppgörelsen, socialdemokraterna, inser attskatteuppgörelsen faktiskt har de här negativaeffekterna. De visar nu också en vilja att vara medoch rätta till en del av de värsta bristerna när detgäller pensionärerna.Sedan påstår att jag inte harförstått någonting av de moderata skatteförslagen.Ja, om det ändå vore så väl, . Jaghar läst dem, och jag har förstått dem mycket bra.Jag kan se att förespråkar ett heltannat samhällssystem, där var och en skall betalaför sig själv och sina egna behov. Ett sådant systemgynnar människor med goda inkomster. Människorsom har det sämre ställt är gynnade av ett starktsamhälle där vi gemensamt finansierar våra behovgenom skatter. Det har jag förstått mycket väl.Anf. 29 ():Herr talman! De pensionärer som vi talar om i dagär de pensionärer som inte har betalatnågon skatt. De kunde självfallet inte få någonskattesänkning. De har kompenserats genom har höjt taket för KBT, man har höjtpensionstillskottet och basbeloppet.Jag har tidigare här i kammaren sagt att vi varöverens med socialdemokraterna om att om detskulle visa sig att några skulle få försämringar pågrund av skattereformen skulle vi rätta till det. Dethåller vi på att diskutera, och propositionen ären följd av de överläggningarna. Som jag sadetidigare tog kontakt med IngvarCarlsson när han såg att hyreshöjningarna blevstörre än vad man hade räknat med när man höjdepensionstillskottet och KBT som kompensation.Jag vill fortfarande påstå att pensionärerna ärkompenserade för de skattehöjningar somskattereformen påverkar, men icke för de oskäligahöjningar som är orsakade av andra saker.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (höjt pensionstillskott)Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot36 för reservation 1 av ochMarianne Jönsson.Mom. 4 (kostnadsansvaret för särskilt KBT)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot147 för reservation 3 av m.fl.Mom. 7 (kostnads- och konsekvensanalyser)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.5 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatteras den 11 aprilFöretogs till avgörande lagutskottets betänkande1990/91:LU24, näringsutskottets betänkanden1990/91:NU28, NU29 och NU30, bostadsutskottetsbetänkande /91:BoU12 samtförsvarsutskottets betänkande 1990/91:FöU7(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. 91).Lagutskottets betänkande LU24Mom. 1 (atomansvarighetslagen)Först biträddes reservation 1 av 20 röster mot 19 för reservation 2 av KajNilsson. 268 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 274röster mot 34 för reservation 1 av ElisabethPersson.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU28Mom. 4 (utredning om kärnteknisk verksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 25för reservation 2 av . 31 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 9 (export av använt kärnbränsle frånStudsvik AB)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 8 av -- bifölls medacklamation.Mom. 11 (informationen från )Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 19för reservation 9 av . 13 (finansieringen av framtida utgifter föranvänt kärnbränsle m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 34för reservation 11 av och . 2 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU29Mom. 1 (minskad etableringskontroll)Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot133 för reservation 1 av m.fl.Övriga momentUtskottes hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU30Mom. 5 (överlåtelse av statens aktier i till Förvaltningsaktiebolaget )Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 128 röster mot 20 för reservation 2 av LarsNorberg. 156 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 157röster mot 134 för reservation 1 av m.fl.16 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (användningen av frigjorda medel)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU12Mom. 1 (utformningen av bostadspolitiken)Först biträddes reservation 3 av med 36 röster mot 16 förreservation 4 av . 255 ledamöteravstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 2 av med 37 röster mot35 för reservation 3 av och . 233 ledamöter avstod från att rösta.Därpå biträddes reservation 1 av m.fl.med 61 röster mot 36 för reservation 2 av ErlingBager och . 210ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 157röster mot 61 för reservation 1 av m.fl.89 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (ekologiskt byggande m.m.)Först biträddes reservation 6 av 20 röster mot 19 för reservation 7 av KjellDahlström. 270 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 5 av med 37 röster mot 34 förreservation 6 av . 236 ledamöteravstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 235röster mot 72 för reservation 5 av . 4 (information m.m. om långivningen till ny-och ombyggnad av ålderdomshem)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot129 för reservation 8 av m.fl.Mom.