prot · GF0912 · 1991-10-17 00:00:00 — Vi skall in i EG och konkurrera medländer som har korta och effektiva transporter frånproducent till konsument.Jag konstaterar att den nya regeringen har ett braprogram för att vitalisera näringslivet, och det skeri grevens tid -- om uttrycket tillåts numera -- medtanke på situationen i det svenska näringslivet. Motden bakgrunden vädjar jag tillkommunikationsminister att noggrantöverväga det som här har anförts.Anf. 161 ():Herr talman! Kraftfulla satsningar påinfrastrukturen är den bästa regionalpolitiskaåtgärd som kan vidtas. Att öka insatserna under enlågkonjunktur är både av resursskäl och avarbetsmarknadsmässiga skäl en riktig åtgärd.Den tidigare socialdemokratiska regeringen har,som framförts i debatten, beslutat om och avsattpengar till infrastruktursatsningar i enstorleksordning som skådats.Västmanland är ett län som i mycket storutsträckning berörs av dessainfrastruktursatsningar. Det är nu den nyaborgerliga regeringens ansvar att fullfölja ochförverkliga dessa viktiga projekt. Den ökandearbetslösheten i länet gör det särskilt angeläget attomedelbart sätta i gång med en rad åtgärder, avvilka jag skall nämna de viktigaste.Det gäller främst , som ärbenämningen på tågförbindelsen ----. Dagsläget är att ett samarbetsavtal medMIAB (Mälarbaneintressenternas aktiebolag) ochbanverket håller på att utformas.Personalresurserna på är dock hårtansträngda. Här har regeringen ett ansvar för attverket har tillräckliga personalresurser, så attprojektet inte riskerar att försenas.Bergslagspendeln, som är av stor betydelse förBergslagen, måste förverkligas enligt tidigareregeringsbeslut.Tågförbindelsen mellan och harstora möjligheter att utvecklas och bli lönsam, omnuvarande stöd till upphandling av olönsaminterregional trafik används på ett annat sätt. Istället för ett årligt köp av trafik kan pengarnaanvändas till inköp av mer ändamålsenligtvagnmaterial. För att möjliggöra denna nyainriktning är ett regeringsinitiativ nödvändigt, ochjag förväntar mig att det tas så snart som möjligt.Framkomligheten i är avavgörande betydelse för den viktigaMälarsjöfarten. Genom olika insatser har kanalenskapacitet kunnat ökas . Densenaste stora insatsen gjordes ,då också farlederna i förbättrades. Dåkunde båtstorleken i det närmaste fördubblas till ca8 000 ton.Nu är det aktuellt med ytterligare förbättringar ikanalen. Genom att satsa ca 20 milj.kr. skullekanalens kapacitet -- Mälarmaximum -- kunna ökastill 11 000--12 000 ton.Sjöfartsverket är mycket intresserat av enutbyggnad och har lovat sin medverkan. Tyvärrsaknas en del av finansieringen. Staten skulle medandra regler för infrastrukturfonden än de nugällande kunna lämna ett värdefullt bidrag till enrejäl förbättring av näringslivsförutsättningarna iMälarområdet. Jag anser därför att reglerna förinfrastrukturfonden borde ändras, så att dessapengar kunde användas för sjöfartens främjande.Väganslagen till har använts tillatt klara utbyggnaden av Bergslagspendeln. Någraresurser till angelägna vägprojekt har därför intefunnits. Det finns därför ett stort uppdämt behov avunderhåll, upprustning och nybyggnader avvägnätet i länet. Trafiksäkerhet, miljö och snabbhetskulle förbättras om vägplaner kundegenomföras.Ett stort, viktigt projekt, som ligger allt för långtfram i tiden, är en utbyggnad av --Arbåga. Genom ett positivt beslut nu skulle arbetetkomma i gång hösten 1992.Genom ökat väganslag eller beredskapsarbeten fårarbetslösa bygg- och anläggningsarbetaremeningsfull sysselsättning, och angelägnavägprojekt kan förverkligas. Det här gäller verkligajobb, inte bara förhoppningar om effekterna avskattesänkningar för företag.Anf. 162 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först vill jag än en gång tacka detidigare talarna för de välgångs- och lyckönskningarsom jag har fått.Jag har fått en del frågor och synpunkter som jagkort tänker kommentera. Först vänder jag mig tillRolf Clarkson som tog upp rederistödet. Jag villbara säga att vi inomkommunikationsdepartementet håller på att seöver den subventionen. Utgångspunkten är att viskall kunna avveckla den under sådana former attde företag som det är fråga om kan leva vidare ochutvecklas. Därför krävs det att man ser över denganska komplicerade bild som vi har framför oss.Ulla Orring och även tar upp frågorom kommunikationerna i glesbygd, framför allt iNorrland. Jag kan berätta att det AMS-paket somregeringen nu håller på att förbereda med allsannolikhet kommer att innehålla en hel del pengarför mindre objekt i de här områdena. Bl.a. är detmycket troligt att det blir ytterligaretidigareläggning av det ''paket'' som riksdagenantog 1987. Det kommer både sysselsättningen i devärst drabbade regionerna och näringarna iskogslänen till godo. Det handlar om de mindrevägarna från och uppåt.Lars Svensk tog upp en mycket viktig aspekt,nämligen att försöka få ett systemtänkande ikollektivtrafiken. Detta är något som vi skall ta tilloss. Jag vet att detta tänkande finns, men jag troratt det behöver utvecklas ännu mer. Det hjälperinte att ha en mycket väl fungerande del i kedjan.Om inte hela kedjan fungerar är satsningen delvisförgäves.Georg , min företrädare, tog upp fråganom vad som menas med en fast förbindelse. Jag troratt både och jag i och för sigtycker att fasta förbindelser i alla sammanhang ärbra. I det här fallet är det väl ingen hemlighet attregeringen inte i första hand ägnar sig åt semantik,utan det handlar här i allra högsta grad om politik.Ordet förbindelse motiveras faktiskt av att det ärfråga om både en bro och en tunnel. Det kan intevara någon hemlighet för heller.Jag kan också försäkra honom att det inte finnsnågra resonemang i regeringen om att frångå detfolkrättsligt bindande avtal som har ingåttmed om just en fast förbindelse överÖresund.(forts. 13)4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesRedogörelse1991/92:2 till finansutskottetMotionerna1991/92:Sk1 till skatteutskottet1991/92:K1 till konstitutionsutskottet1991/92:U1 till utrikesutskottet1991/92:Jo5--Jo15 till jordbruksutskottet1991/92:T1 till trafikutskottet1991/92:Fi1 och Fi2 till finansutskottet1991/92:Ju1 och Ju2 till justitieutskottet1991/92:Sf1--Sf3 till socialförsäkringsutskottet5 § BordläggningFöredrogs och bordladesProposition1991/92:30 En särskild nämnd förutlänningsärendenMotionernamed anledning av prop. 1991/92:10 Statsbidrag tillförbättringar av den fysiska miljön i skolan1991/92:Ub1 av ()med anledning av prop. 1991/92:13Frikommunförsöket1991/92:K2 av ()6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 16 oktober1991/92:13 av () till statsrådetBo Könberg om legitimation av naprapater:Intresset för och tilltron till naprapatin, som är ens.k. medicin, har blivit allt större under desenaste årtiondena.År 1985 tillsattes alternativmedicinkommittén meduppgift att utreda den alternativa medicinensställning i vårt land. Kommittén föresloglegitimering av Dr's of Chiropractic, men ej av Dr'sof Naprapathy. På grundval av kommittéförslagetbeslöt om legitimation för deförstnämnda. har motioner väckts bl.a. avmig om legitimation av naprapater.Utbildningen av naprapater sker i sedan1971 vid i Stockholm.Utbildningstiden är heltidsstudier.Inträdeskravet är gymnasiekompetens. Kursplanenupptar en rad medicinska och andraämnesområden. Av 150--175 sökande intas 65 varjeår.Utbildningen är anpassad efter svenskaförhållanden. Svenska myndigheter har möjlighettill påverkan och kontroll av utbildningen.Alternativmedicinkommittén kom med sittslutbetänkande . Det är synnerligenanmärkningsvärt att alternativmedicinkommitténinte såg som sin uppgift att göra erforderligakartläggningar av naprapaternas utbildning, deraskompetens, naprapatins ställning och inriktningm.m., som kan anses krävas som underlag för ettbeslut om legitimation.Ovan har i korthet redovisats utbildningen avnaprapater. Det är angeläget att frågan omlegitimation av naprapater får en snabb och positivlösning. Det är viktigt ur samhällets synpunkt attbåde kunna påverka utbildning och till fullo kunnautnyttja landets sjukvårdsresurser i form avutbildade personer. Det ger också trygghet för allasom vänder sig till en naprapat, att veta att det ären av samhället legitimerad naprapat. Det är ocksåav stor betydelse för gruppen naprapater att få enofficiell legitimation och i högre grad kunnasamverka med övriga i sjukvården.Våren 1990 beslöt en majoritet i ombreddat underlag för mervärdeskatt. Genom dettabeslut momsbelades /91sjukvård, som ges av utövare utan legitimation.Naprapaterna och deras patienter drabbades iprincip av en 25-procentig moms jämfört medbehandling utförd av legitimerad yrkesgrupp.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet:När avser regeringen att lägga fram förslag omlegitimation av Doctors of Naprapathy?den 16 oktober1991/92:14 av () tilljustitieministern om skadeståndsansvaret vidanvändning av polishund:Enligt en mycket gammal lagstiftning (prop.1943:191) gäller strikt ansvar även för polisensövervakningshundar när dessa är i tjänst. Fråganom skador orsakade av tjänstehundar har intebehandlats i de snart halvsekelgamla förarbetenatill lagen.Den 10 januari 1991 tillställdes den dåvaranderegeringen en skrivelse från Rikspolisstyrelsen.Inget har hänt, utom att skrivelsen sänts vidare till''Kommissionen för skadegörelse''. Jag anser måste ifrågasätta att staten skall bära striktskadeståndsansvar i fall då polisen på ett korrektsätt använder sina tjänstehundar vidmyndighetsutövning.Även om man inte kan ingripa i pågående fall villjag dock relatera bakgrunden till att jag återigen tarupp denna fråga.I somras kunde vi följa spaningsarbetet efterrymligen Ursut och hand medfånge. Alla viste attUrsut var beväpnad. Det har även framkommit atthan använt vapnet -- om än intemed personskada som följd . Alla somdeltog i spaningsarbetet visste att de hade att göramed en desperat rymling. Människor vågade intebo i sina sommarstugor, de vågade inte gå ut,många äldre ensamstående levde i skräck under enlång tid.När Ursut greps var han ensam och hade lagt ifrånsig vapnet. Han greps av en hundförande polisman.Denne uppfattade snabbt situationen och gavhunden order att ingripa. har Ursut begärtskadestånd. En hel bygd är i uppror. Det stridermot den allmänna rättsuppfattningen attskadestånd skall kunna utbetalas i ett fall som detovan relaterade.Det är ofrånkomligt att skador ibland uppstår vidövervakningshundarnas arbete. Försöker någon gåtill anfall eller avvika från platsen, är hundendresserad att gå till attack -- med åtföljande risk förskada på person och egendom. Frågan om skadorav vapen som används vid tjänsteutövning harbeaktats i förarbetena till skadeståndslagen (prop.1972:5) och har bedömts icke böra omfattas avstrikt ansvar. Jag anser -- liksom RPS -- attskadeståndsfrågan inte skall bedömas annorlundanär polisman använder sig av tjänstehund än närdenne använder sig av tjänstevapen.Med anledning av ovan anförda vill jag frågajustitieministern följande:1. Delar justitieminisern denna min uppfattninggällande strikt ansvar för övervakningshund?2. Avser justitieministern med stor skyndsamhetbehandla ärendet så att polishundar kan fulltutnyttjas under det ansvar som bör gälla?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 15 oktober1991/92:34 av () till socialministernom standardkraven på gruppbostäder föråldersdementa:Den förra regeringen beslöt den 12 september 1991att efterkomma begäran omförändringar av bostadslåneförordningen vad gällergrupbostäder för åldersdementa. Den förraregeringens förordning går dock inte så långt somen borgerlig avvikande mening med anledning avÄDEL-beslutet i den 13 december 1991önskade. I den avvikande meningen konstateradesdet att planering och byggande av gruppbostäderför åldersdementa borde präglas av flexibilitet närdet gällde standardkraven för dessa bostäder. Bl.a.var det inte sällan motiverat att efterge kravet på attbostäderna skall ha kokmöjlighet (1990/91:SoU9s. 167).Jag vill därför ställa följande fråga:När ämnar regeringen efterkomma den borgerligaavvikande meningen om standardkraven påbostäder för åldersdementa?den 16 oktober1991/92:35 av () till statsrådetBo Lundgren om gränsen för tullfri införsel:En person som återvänder till efter enutlandsresa har rätt att föra med sig varor inköptautomlands till ett värde motsvarande högst 1 000 kr.Är värdet högre än detta är personen tvingad attförtulla varorna. Beloppet 1 000 har varitoförändrat . Att inköpa varor förmer än . under en utlandsvistelse är nog merregel än undantag. Att höja denna gräns -- och detrejält -- synes definitivt befogat. Den borde ocksåkunna variera beroende på resans längd och/elleravståndet: t.ex. en högre nivå om resan skettutanför Europa.Min fråga blir därför:Är statsrådet beredd att föreslå en högre gräns avtullfri införsel anpassad till den allmännakostnadsutvecklingen?1991/92:36 av () tillstatsrådet om skatten på bensin:I regeringsförklaringen avgavs bl.a. att skatten påinrikes persontrafik kommer att sänkas frånårsskiftet.Diskussionen om vägtrafiken och bilismenskostnader har varit intensiv under de senaste åren.Främst gäller det glesbygdsbilismens ökadekostnader. Med det geografiskt spridda boendesom finns i t.ex. inland är det svårt attskapa en effektiv kollektivtrafik. Istorstadsområdena möjliggörbefolkningsunderlaget bättre förutsättningar för enväl utvecklad kollektivtrafik. Det är därför viktigtatt kostnaderna för privatbilismen i glesbygden kanhållas nere, eftersom det ofta är den endamöjligheten till persontransporter.Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet:Innebär regeringsförklaringen att ävenglesbygdsbilisten kommer att få del avmomssänkningen på persontrafiken t.ex. genom enskattesänkning på bensinpriset?1991/92:37 av i (m) tillsocialministern om alkohollagstiftningen:''Åldern för att få dricka alkohol på krogen börhöjas från 18 till .'' Det anser den nyebiträdande socialministern (). Hanframhåller att ståndpunkten är personlig och attfrågan ännu inte har diskuterats inom regeringen.Allt detta enligt text-TV den 15 oktober.Hur överensstämmer dessa personliga åsikter medregeringens löfte att se över onödigt ochbyråkratiskt krångel i den nuvarandealkohollagstiftningen?1991/92:38 av () till statsrådetBo Lundgren om det privata pensionssparandet:Många arbetsverksamma, inte minst unga, oroarsig för ATP-systemets framtid. Pensionspengarnakan vara slut den dag som de födda på 50- resp. 60-talet går i pension. är det privatasparandet i kris.Ett sätt att åtgärda båda dessa problem är attuppmuntra det privata pensionssparandet. Dentidigare regeringen införde en löneskatt på 22,2 %på frivilligt pensionssparande, vilket motverkar detprivata sparandet.Min fråga blir därför:Vilka åtgärder vill statsrådet vidta för att stimuleradet privata pensionssparandet?8 § Kammaren åtskildes kl. 20.10.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 21 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 45,av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf.78(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 114(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 129,av förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.