prot · GF0949 · 1991-12-19 00:00:00 — Jag kan inte se vad detinnebär att göra kommissionens s.k. negativattestenligt artikel 2 i rättsakt 4 till gällande beslut iSverige. Såvitt jag begriper är den s.k.negativattesten inte helt bindande för domstolarinom EEG. Frågan är om dessa beslut nu blir heltbindande i utan att vara det i EG.Jag känner mig inte övertygad om att 14 § är heltnödvändig. I varje fall anser jag att beslut om dennaparagraf inte är att betrakta som något prejudikatför framtida behandling av EES-avtalet.Över huvud taget vill jag göra det konstaterandetatt det regelverk från EG som vi nu tar ställning tillär mycket svåröverblickbart, och få ledamötertorde vara medvetna om vad detta avtal i praktikenkommer att betyda för att lösa verkliga problem.Denna situation är givetvis djuptotillfredsställande. Jag förmodar att anledningentill att detta avtal nu släpps igenom är att vi har ettstort förtroende för de tjänstemän som harförhandlat fram avtalet. Skulle avtalet av något skäli framtiden visa sig ohållbart, blir det deförtroendevalda som får ta det ansvaret.Jag yrkar bifall till meningsyttringen i TU4.Anf. 108 ():Herr talman! Också jag anser att vi bör ratificeradetta avtal, men jag har i min motion 1991/92:T2lyft fram vissa egendomligheter i avtalet. Jag villgärna få dem antecknade till protokollet.Förutom den skrattretande detaljstyrningen, som ilag tvingar bolag att bjuda på kaffe, utfäster sigsvenska myndigheter att lyda EG-kommissionenhur tokigt den än bär sig åt.Det är märkligt att inte alla reagerar mot vad somsägs i avtalets 15 §. Jag läser upp hela paragrafen:15 §, som återfinns på s. 23 i utskottets betänkande,lyder som följer: ''Ett beslut av kommissionen somriktar sig mot en enskild fysisk eller juridisk personskall prövas av svenska myndigheter, omkommissionen begärt verkställighet av beslutet.Prövningen skall avse frågan om beslutet ärförenligt med det i 1 § angivna avtalet och medföreskrifter som grundas på avtalet. ''Så långt är allt gott och väl. Men så kommer detandra stycket som lyder: ''Svenska myndigheter fårinte pröva frågan om ett beslut av kommissionen ärogiltigt på grund av att kommissionen saknatbehörighet, att väsentliga processuella föreskrifteråsidosatts, att beslutet strider mot fördraget ellernågon annan rättsregel som hänför sig tillfördragets tillämpning eller att fråga är ommaktmissbruk eller illojal maktanvändning frånkommissionens sida. ''Tänker utöva maktmissbrukoch illojal maktutövning? Om kommissionen skullebära sig åt på ett sådant sätt, skall vi alltså tiga stilloch lyda utan att pröva det hela. Jag tycker att dettaär mycket märkligt.Regeringen skall också upphäva sådanakommunala beslut som strider mot avtalet (19 §).Härigenom inskränks alltså det kommunalasjälvbestämmandet.Utskottet ger ingen förklaring, utan man svararbara på s. 14 att detta är ''ett pris för möjligheternatill samarbete och för den nytta samarbetet kan ge. ''Herr talman! Jag vill nu ta upp en positiv aspektsom blir följden av detta avtal och som öppnarintressanta framtidsmöjligheter. Artikel 19 talarom att avtalet gäller för obestämd tid, men med enettårig uppsägningstid. Artikel 14 rör tvistlösning.En blandad kommitté skall komma överens omlösning på problem som kan uppkomma. Lyckas deinte , upphör avtalet att gälla.Ett avtal bör ju bara gälla när alla inblandade partervill ha det kvar. Så länge de vill ha det kommer dealltså att anstränga sig för att lösa tvisterna.Det behöver kanske inte vara krångligare än så.Sverige, liksom de flesta andra EFTA-länder, harett fungerande frihandelsavtal med EG. Tvisterlöses i det fallet genom konsensus i en blandadkommitté. Vi har också flera andra avtal med EG,varav detta luftfartsavtal alltså är det senaste.Kan detta vara en möjlig väg att gå vidare på? Avtalkan alltså slutas på alla områden där det finns ettgemensamt intresse av ett samarbete. Tvister lösesgenom konsensus i kommittéer med de berördaparterna. Det är kanske onödigt att bilda den som nu menar strider motEGs grundlag.Det är viktigt att utreda detta alternativ till bådeEES och medlemskap i . Vi kan få ettfördjupat och förtroendefullt samarbete med våragrannar i sydväst, utan nya institutioner och utanatt vi behöver ge upp vårt självbestämmande.Anf. 109 ():Herr talman! Detta är mitt sista anförande iriksdagen. Jag har stått i dennatalarstol och talat om kommunikationernasbetydelse för tillväxt och välfärd i landet och ivärlden, för att nå varandra, ochkommunikationernas betydelse för att göra Sverigerundare. Luftfarten är kanske alldeles specielltviktig för att göra rundare och för attspränga gränserna mot världen i övrigt.Skall man uppnå full effektivitet i ett europeisktluftfartssystem bör samma regler gälla inomEuropeiska gemenskapen, som vi -- de flesta avoss -- strävar efter att tillhöra. Det avtal somriksdagen nu förhoppningsvis ratificerar innebär attSverige och får ta på sig sammakonkurrensregler som gäller iEuropagemenskapen. Det betyder alltså enanpassning till EG. I och med det får SAS och LINen stark ställning i , enligt min mening.EG fordrar att konkurrensbegränsande avtal intefår träffas och att monopol eller monopolliknandesituationer inte får användas för att hindrakonkurrens. Subventioner med allmänna medeltillåts inte eftersom de får konkurrensbegränsandeeffekt. SAS och är icke subventionerade bolagoch borde i konkurrensen med de rätta medlenligga väl till i förhållande till andra flygbolag. Detfinns åtskilliga bolag som subventioneras. Jag ärövertygad om att det kommer att gå bra för våraflygbolag och . Det konkurrensmedel somman använder sig av i dessa båda bolag är framförallt god service, och det är ju av godo förresenärerna. Man kommer också att använda sig avprispress, och också det är till fördel förresenärerna.I anslutning till avtalet görs en avsiktsförklaringbeträffande svensk anslutning till Eurocontrol, etteuropeiskt flygtrafikledningssystem. Det är enviktig säkerhetsfråga. Vi måste hjälpas åt inomEuropa. Vi måste lära oss att använda sammametodik och samma språk.I betänkandet TU4 behandlas också invändningarfrån två motionärer. Den ena är BirgittaHambraeus. Hon anser bl.a. att minimireglerna föratt tillgodose passagerarnas intresse vidöverbokning leder till byråkrati och krångel.Erfarenheten är att flygbolagens praxis varierarkraftigt när det gäller att tillmötesgå passagerarnasrättigheter i detta sammanhang. Dessa regler ärenligt min uppfattning rent konsumentskydd.Bolagen tvingas nu att försöka boka om även tillandra bolag. Det tar emot ibland att göra det. Detär ett minimiskydd. Härutöver kan man erbjudapassagerarna ytterligare kompensation, t.ex. kaffe.Då blir det ytterligare ett godkäntkonkurrensmedel.Motionären anser också att det finns ett inslag avintrång i den kommunala självstyrelsen i avtaletgenom att kommuner inte utan vidare får stödja enegen flygplats med allmänna medel.Huvudprincipen är, vilket de flesta instämmer i, attsubventioner inte skall användas därför att detsnedvrider konkurrensen och det finns möjligheteratt lösa problemen som kan gälla specifiktpå annat sätt.Bengt har i en meningsyttring, där hanegentligen inte har någon invändning motbetänkandets innehåll, påpekat särskilt att vi måstearbeta för att få föreståelse för svenskregionalpolitik. Jag tyder det som att han ocksåtycker att det är viktigt att vi är med inom EG ochpåverkar EGs beslutsfattande.Bengt sade också att genom att sammaregler gäller för och som förDanmark, blir vi inte längre hänvisade tillDanmark i samma utsträckning. När man ser på hurluftfarten kommer att utvecklas blirdetta ännu viktigare. Luftrummet är ganska trångt,särskilt över . Vi kommer alltså att istörre utsträckning utnyttja föröverfarter. Det betyder att med de nya reglerna ochdet avtal som vi nu antar kommer vi att få enförflyttning från , , över tillArlanda, varifrån många fler av våra utrikesturerkommer att gå.Jag är alltså förhoppningsfull när det gällerluftfartens utveckling och de svenska flygbolagen.Detta avtal kommer att bidra till att stärka SAS ochLINs konkurrensförmåga.Jag tänker inte orda mer om detta, eftersomutskottet är så pass enigt. Jag vill passa på att önskatalmännen och mina kolleger i en god juloch ett gott nytt år och lycka till i fortsättningen.Anf. 110 ():Herr talman! Jag vill först säga att jag kaninstämma helt i det yrkande som föregående talareGörel framförde angående trafikutskottetsbetänkande som gäller internationell luftfart.Jag skall inte säga mer om betänkandet. Jag villmed några få ord, såsom utskottsordförande,framföra ett tack till hon harverkat i utskottet. Vi har haft ett gott samarbete,även om vi har haft olikauppfattningar. Jag vill uttrycka en uppskattning förde räta fåror som har plöjt i utskottet.När nu övergår till en annanbefattning uppe i vill jag gratulera tillutnämningen och önska henne ett antal goda åruppe i , till gagn för län.Vi har vid några tillfällenspeciellt ägnat oss åt en fråga som har rönt storuppmärksamhet i det länet.Än en gång, hjärtligt tack för åren i trafikutskottet!Jag får också önska en god jul och ett gott nytt år.Anf. 111 ():Herr talman! Det är i och för sig alldeles tillräckligtatt på detta sätt har tackat GörelBohlin för hennes medverkan i trafikutskottetsverksamhet . Jag skall kompletteradet med att som kollega, och på mina moderatautskottskollegers vägnar, hylla henne för det honhar betytt och varit för oss i vårt arbete medtrafikpolitiken.Görel har haft den sällsynta kombinationen av storarbetskapacitet, stor intellektuell kapacitet och storidérikedom när det har gällt pånyttfödelse och attkomma med nya idéer inom trafikpolitikens viktigaområde. Det är en så sällsynt kombination att jaghär vill understryka den alldeles särskilt och hyllaGörel för detta. Hur vi skall kunna fyllatomrummet efter i vår utskottsgruppär svårt att säga. Den förlust som vi gör i utskottetoch i denna kammare kan näppeligen kompenserasav den båtnad som nu får åtnjutamed denna landshövding.Jag önskar fortsatt framgång ochlycka i hennes nya värv och tackar somvarit i trafikutskottet och i riksdag.Överläggningen var härmed avslutad.Mom. 2 (den kommunala självstyrelsen när detgäller stödbeslut och makt)Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 4 (krav på regeringens och EGstransportpolitik för vårt land)Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 5 (överlåtelse av viss förvaltningsuppgiftenligt tillämpningslagen)I detta moment föreslogs lagstiftning, som innebäratt i visst fall överlåterförvaltningsuppgift till mellanfolkligt organ. Förbifall till utskottets hemställan krävdes att minst trefjärdedelar av de röstande anslöt sig till förslaget.Beslut skulle fattas genom röstning. Omröstningföretogs genom rösträkning.Utskottets hemställan bifölls med 315 röster mot 1för avslag, dvs. utskottets hemställan hade bifallitsav minst tre fjärdedelar av de röstande.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.10 § AvsägelseTalmannen meddelade att () anhållitom att fr.o.m. bli entledigad frånuppdraget som ledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.11 § Anmälan om promemoria omregeringsskiftet efter valet 1991Talmannen anmälde en från kammarsekreterareninkommen promemoria om regeringsskiftet eftervalet 1991.Promemorian (bil.) lades till handlingarna.12 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:23 Godkännande av avtal rörande handelnmellan och , m.m.1991/92:78 Koncessionsavgift på televisionensområde m.m.Motionernamed anledning av prop. 1991/92:70 Vissa ändringari räddningstjänstlagen1991/92:Fö1 av m.fl. (s)1991/92:Fö2 av och ()13 § Anmälan om interpellationerMeddelades att följande interpellation framställtsden 19 december1991/92:78 av () tillkulturministern om en beredning om tråd- ochetermedierna:Riksdagen har beslutat om en ny lag förkabelsändningar. Lagen är tänkt att vara temporäri avvaktan på radiolags- ochradiofrekvensutredningarna och en nödvändiganpassning till vår nya yttrandefrihetsgrundlag.Genomgripande ändringar inte menade somtemporära -- reklam i kabelsändningar -- tillkomunder hafs och brådska. Lagrådet hördes inte idenna fråga, som i hög grad berör yttrandefriheten.Propositionens förslag innebär att radion öppnasför reklam. Åsiktsreklam och reklam riktad tillbarn tillåts. Ideella föreningar förbjuds attfinansiera sina sändningar med reklam. Effekternapå pressen har nonchalerats. Reklamförslagen harinte beretts i parlamentarisk samverkan.Socialdemokraternas ambition i regeringsställninghar alltid varit att sträva efter konsensus imediefrågor. Parlamentariska beredningar harvarit regel. Är det den borgerliga regeringens ochkulturministerns åsikt att man inte skalleftersträva att uppnå breda politiska lösningar iövergripande mediefrågor? Är parlamentariskaberedningar överflödiga i fortsättningen? Ärpolitisk konsensus oviktig? Är det viktigare attlyssna på marknadens kommersiella signaler?I ett frågesvar till yttrade BirgitFriggebo följande: ''Vi upplever inte ökadekoncentrationstendenser när det gäller medierna.Tvärtom befinner vi oss i en explosionsartadutveckling, där vi får allt fler medier och kanalersom kan upprätthålla yttrandefriheten. ''utgår i sitt betänkande nr 19ifrån att frågan om koncentration av ägarintresseninom tråd- och etermedierna ägnasuppmärksamhet i en bredare översyn. Densocialdemokratiska reservationen kräver att enparlamentarisk berredning tillsätts som skall lämnaförslag till åtgärder. Vi är allvarligt oroade överredan existerande maktkoncentraton.Huvudägaren i M3 äger andra TV-bolag, press ochradio. Mäktiga pressintressen önskar gemensamtdriva reklamradio.Kommer någon beredning till stånd? Kommer det iså fall av direktiven att framgå att man även frånregeringens sida tar detta problem på allvar och attbegränsningar reglerade i lag motkoncentrationstendenser och åsiktsmonopol är avnöden?1991/92:79 av () tillkommunikationsministern om Bottniabanan m.m.:SJ har tillsammans med berörda kommunerutarbetat långtgående planer på att bygga nykustbana upp efter . I en förstaetapp upp till kallas banan Bottniabanan,därefter i en andra etapp upp till ochHaparanda har banan arbetsnamnetNorrbottniabanan.Mot bakgrund av de utfästelser från regeringen omsatsning på en utbyggnad av infrastrukturen i landetoch löftena om stora satsningar på järnvägen, samtbehovet av snabba och effektiva kommunikationerinför närmandet till EG, bör en tidigareläggning avplanerna på kustjärnvägen aktualiseras. Inte minstarbetsmarknadsskäl aktualiserar entidigareläggning av projektet.Effektiv järnvägstrafik aktualiserar frågan om enmodernisering av SJs terminalhantering. planerna på en helt ny containerterminalmellan och vid Gammelstad.Med bakgrund av ovanstående vill jag frågakommunikationsminister följande:Är statsrådet beredd att arbeta för entidigareläggning av byggstarten av Bottniabananoch Norrbottniabanan?Är statsrådet beredd att ta initiativ för en snabbbyggstart av SJs nya containerterminal mellanLuleå och ?1991/92:80 av () till statsrådetAlf om biståndsprojekt riktade tillkvinnor:Vikten av att uppmärksamma frågan om kvinnoroch utveckling har framhållits i en mängd fora desenaste åren. Kvinnoinriktat bistånd har förstärktssåväl genom bilaterala som genom multilateralainsatser.Kvinnorna i tredje världen spelar en nyckelroll föratt förbättra och höja hälso- och utbildningsnivå.Insatser direkt riktade till kvinnor har storbetydelse på befolkningsområdet. Stöd tillinkomstgenererande projekt riktade direkt tillkvinnor har betydelse för ländernas ekonomiskaåterhämtning.Det är då märkligt att läsa uttalande från SIDAsverksledning (DN 18/12 -91) om ändrad policy i detbistånd som riktas direkt till kvinnor.Jag vill därför ställa följande frågor tillbiståndsministern:1. Anser biståndsministern att biståndsprojektriktade direkt till kvinnor skall upphöra?2. På vilket sätt skall kvinnornas situation stärkasgenom bilateralt och multilateralt bistånd?14 § Meddelande om justering av kammarensprotokoll, m.mAnf. 112 TALMANNEN:Protokollen från kammarens sammanträden den16, 17, 18 och kommer att justeras den10 januari 1992.Till kammarens ledamöter har utdelats statistik omriksdagsarbetet.15 § AvslutningsordAnf. 112 TALMANNEN:Ärade kammarledamöter! Höstens val innebarstora förändringar i vår riksdag. Ett parti lämnaderiksdagen efter endast en mandatperiod. I ställethar två nya partier tillkommit, kds och NyDemokrati. Tillsammmans har mer än 100 av er förförsta gången valts in i med de storaförändringar i tillvaron som det onekligen litetannorlunda arbetet här innebär.Men också för er som tillbringat i riksdagenhar det varit stora förändringar, att övergå från attvara ett oppositionsparti till att företräda enregering eller tvärtom. I mångt och mycket innebärdet en ny roll, ett annat förhållningssätt.Jag har haft förmånen att lyssna på en stor del avhöstens debatter som varit både livliga ochengagerande. Jag vill tacka för allt ert engagemangoch kunnande till gagn för vårt land.Jag vill också tacka de vice talmännen,kammarsekreteraren och all personalför gott samarbete. har jag hafttillfälle att besöka alla enheter ochöverallt frapperats av det intresse och detengagemang för uppgifterna som man möter.Jag vill önska er alla en skön ochavkopplande julhelg och tacka för det snart gångnaåret. Vi möts igen här i kammaren fredagen den 10januari. Och jag hoppas att det inte skall dröjalänge innan den svenska flaggan på nytt finns påplats i vår kammare.Riksdagens höstsession är härmed avslutad. (Applåder)16 § Kammaren åtskildes kl. 17.23.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 3 § anf. 2 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 22 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 58(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 4 § anf. 73(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 97 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.voteringens slut ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.