prot · GE09132 · 1991-06-14 00:00:00 — Och vi vet, att till de omistliga medlenför att målen skall nås hör marknadsekonomi ochfri handel.Sverige har mycket att lära och vinna av medverkani den europeiska gemenskapen. Vi har ocksåmycket att tillföra. har initiativrika ochvälutbildade medborgare, en grundfastdemokratisk tradition, en fungerandesamhällsordning, internationellt framgångsrikaföretag, en väl utvecklad handel, goda råvaror och,inte att förglömma, en fantastisk natur.Vi har i funnit vägar att genom bl.a. enomfattande arbetsmarknadsutbildning hållaarbetslösheten nere. Vi har kommit längre än andraländer på vägen mot jämställdhet mellan kvinnoroch män. Inom miljöpolitiken har vi gjort framstegsom kan bli goda exempel för andra . När det gällerskyddet av medborgarnas liv och hälsa motarbetsskador, trafikskador och droger har vi en heldel att lära ut. går inte tomhänt in i deteuropeiska samarbetet.Herr talman! Integrationen inom EG syftar inte tillnågon centralstyrd enhetsstat, utan till enfederation där nationella och regionala kultureroch språkgrupper utvecklas sida vid sida, medrespekt för varandras särdrag och i glädje övermångfalden. Det bästa i arvet från ,och förs vidare.Samtidigt är många problem internationella till sinkaraktär. Den gränsöverskridandemiljöförstöringen kan bara hindras genominternationell samverkan. Den makt som kapitaletsrörlighet ger måste balanseras genom överstatligtpolitiskt samarbete. I dessa och andra sammanhangkommer samverkan inom EG att vara viktig.Att ständigt segla, att vilja utforska och förändra,att vara i rörelse mot något nytt är, enligtförfattaren , ett europeiskt drag.Därför är inte heller den gemenskap vi svenskar nuvill tillhöra någon färdig produkt. Den blir vad dessmedlemmar och medborgare gör den till. Viliberaler ser fram mot att få vara med i arbetet attforma framtid -- att skapa ettmedborgarnas Europa!(Applåder.)Anf. 5 ():Herr talman! En svensk ansökan om medlemskapi den europeiska gemenskapen är ett steg i enprocess. Det är inte det första steget och naturligtnog inte heller det sista.Utan de två senaste årens väldiga politiskaomvälvningar i hade det enligt centernsmening inte varit möjligt att söka medlemskap iEG. , enande,upplösning och Sovjetunionensmilitära tillbakadragande från Öst- ochCentraleuropas stater är sådana avgörandehändelser i en dramatisk, men ändåfortlöpande process.Bakom denna förändring ligger interna skiften iSovjetunionens ledarskap och politik. Klimatetmellan och har avsevärtförbättrats. En neddragning av såväl kärnvapensom konventionella styrkor i har följt iavspänningens spår. Konferensen om säkerhet ochsamarbete i har vid toppmötet i november1990 bekräftat denna utveckling.Den dynamiska förändringen av gäller ihög grad också EG. De pågåenderegeringskonferenserna är ett uttryck för dennadynamik. i utrikesutskottet,som ställde sig bakom, formuleradedenna insikt på följande sätt: ''I bedömningen ingårsjälvfallet hänsyn till den fortsatta utvecklingen iEuropa, inklusive EGs regeringskonferenser. ''Därutöver nämns i utskottsbetänkandet ''EES-förhandlingarna'' och ''säkerhetspolitiskt viktigaskeenden inom ESK''. Det är mot denna bakgrundlogiskt att statsministern i deklarationen anger att''det är regeringens samlade bedömning att ettsvenskt medlemskap i är förenligt medneutralitetspolitikens krav''. Bedömningen byggerpå att beslut inom det s.k. EPS-arbetet bygger påprincipen om enhällighet samt att beslutssystemetinom EG, även vid nya samarbetsformer inomorganisationen, säkerställer möjligheterna för ettenskilt medlemsland att värna sina grundläggandesäkerhetspolitiska intressen.Eftersom går in med enmedlemskapsansökan till EG mitt i en dynamiskprcess är det naturligt och klokt att också underperioden fram till ett färdigförhandlat avtal avläsautvecklingen inom EGs regeringskonferenser.Dessutom hinner vi få en öppenoch informerad debatt om konsekvenserna av ettmedlemskap för del. Det är en nödvändigdel av förutsättningarna för en demokrati. Därförär en folkomröstning en avgörande del avbeslutsprocessen för vår del.Därmed är det också klarlagt attmedlemskapsansökan inte föregriper det slutligabeslutet. Omvänt gäller att en ansökan inte skulleinges om vi inte var beredda att ställa upp för EGslångsiktiga mål.Neutralitetspolitik är ett samlande begrepp för politik som krävs för att ge verklig innebördoch realism åt uttrycket ''alliansfrihet i fred,syftande till neutralitet i krig''. I en fredssituationhandlar vår säkerhetspolitiska linje omalliansfrihet. alliansfrihet förutsätter ettallsidigt och starkt totalförsvar. Vårsäkerhetspolitik har avgörande betydelse förstabiliteten i det nordeuropeiska området.Neutralitetspolitiken är -- som all annan politik --ett medel för att nå sitt mål. Det mål vi vill säkra äratt hålla landet utanför krig.Genom avspänningen mellan öst och väst har ocksåriskerna för en stormaktskonflikt minskat. Men vårsäkerhetspolitiska strävan gäller inte enbart enstormaktskonflikt utan jämväl andra konflikter ivårt närområde eller konflikter som kan komma attberöra oss.Alliansfriheten handlar, , om att vi kanbestämma över vårt eget deltagande i ett krig, sålångt detta är möjligt. Det utesluter således ocksåett försvarssamarbete av annat slag som ärömsesidigt förpliktande. I en värld utan vapenbehövs inga allianser. Det är det målet vi vill nå.Därför vill vi se alliansfrihet som en tidlös hållning,där vi behåller full suveränitet inför framtiden.Demokratisering och ökad öppenhet medverkar tillminskade krigsrisker i vår världsdel och likaså tillett ökat samarbete mellan demokratiska stater.Därför är det mycket viktigt att det nya somväxer fram inte bygger nya barriärer av ekonomiskart i stället för de murar som raserats. Det ärcenterns alleuropeiska vision.Sverige bör eftersträva en öppen och rakkommunikation med EG inför och underförhandlingarna. Till det som inte ärförhandlingsbart hör säkerhetspolitik.Den avgör vi själva. Därför bör den inte helleråberopas som förhandlingsunderlag i ansökan.Däremot bör den klargöras för EGs medlemsstater.Den diskussion som förts mellan de partier som stårbakom EG-beslut har varitöppenhjärtig, klargörande och nödvändig.Överläggningarna har lett fram till statsministernsdeklaration. Statsministern har i diskussionen haften mycket konstruktiv roll. Deklarationen, somden nu föreligger, står i god överensstämmelse medcenterpartiets uppfattning när det gällersäkerhetspolitiken, som är grundad på debedömningar och den analys av förändringarna ivår omvärld som är möjliga att göra.(Applåder)Anf. 6 ():Herr talman! Beslutet att ansöka om medlemskapi EG är det största politiska beslut som fattats underefterkrigstiden, har statsministern sagt. Därför ärdet synnerligen märkligt att det fattats i en sådanhast, brådska och med ett så stort mått avhemlighetsmakeri. Den svenska politiskabeslutsprocessens praxis har frångåtts.Regeringens handläggning har medfört att ingenomfattande folklig debatt har varit möjlig innanbeslutet fattades.Med andra ord: Detta stora beslut har fattats utanatt det svenska folket getts möjlighet att göra sinstämma hörd på det sätt som är brukligt i vårt land.Vi förhåller oss därför djupt kritiska till det sätt påvilket frågan har handlagts.Tage och var av den åsiktenatt inte gick att förena med svenskneutralitetspolitik. För mindre än sedandelade den nuvarande regeringen den åsikten. Nusäger statsministern i deklarationen att ''man delargemenskapens mål så som dessa formulerats iRomfördraget och enhetsakten''. Det är enuppseendeväckande omsvängning, då vi vet attRomfördragets mål bl.a. är en politisk union,vilken kan ge EG-unionen karaktären av ensupermakt.Vårt parti är motståndare till svenskt medlemskap iEG. Efter det att beslutet nu har fattatsunderstryker jag vikten av att det nu förs ochkommer att föras en seriös debatt inför enfolkomröstning. De verkliga skiljefrågorna måstelyftas fram. Vi har ingen nytta av beskrivningar avEG som ''ett kommande paradis'' eller som ett''summan av allt ont''.För min del tror jag att vårt land bör säga nej tillEG-medlemskapet framför allt av två skäl. Deheter demokrati och alliansfrihet.Oavsett om vårt land ansluts till EG eller inte,kommer vi att möta ett flertal ekonomiska problemsom bl.a. har sin grund i en alltmer integreradvärldsekonomi.Att stanna utanför EG innebär inte att vi skallisolera oss från dess ekonomi. Det är varkenmöjligt eller önskvärt. Det innebär inte heller att vikommer att slippa dessa ekonomiska problem elleratt vi helt självständigt nationellt skulle kunna fattaalla ekonomiska beslut.Vi anser att det är viktigt att slå vakt om dennationella suveränitet som vi fortfarande förfogaröver. Den vanliga människan i upplever attden politiska makten befinner sig långt borta frånhennes verklighet. Avståndet mellan den vanligamänniskan och makten ökar -- och demokratinsmöjligheter försämras -- om vårt land ansluter sigtill EG-unionen. EGs nuvarande organisation ärdjupt odemokratisk.Vårt parti är internationalistiskt. Vi är välmedvetna om att många politiska beslut i vår tidmåste fattas på en övernationell nivå, inte minst vadgäller miljöfrågorna. Men det finns för dettabeslutsfattande betydligt bättre och bredareinternationella organ än EG, som bara samlartolv västeuropeiska stater.Vi vill bevara den svenska alliansfriheten ochneutraliteten. Regeringsdeklarationen tonar nerEGs planer på att bilda en försvarsallians. Allt EGsrepresentanter säger i saken som kan tolkas in iregeringens nya tankevärld om EG tar man till sig.Det som inte passar glömmer man. På denna punktkan regeringsdeklarationen karakteriseras som ettönsketänkande.Vi menar att ett fortsatt alliansfritt neutralt Sverigeinom ESK-processens ram kan göra större insatserför avspänning och fred i , än vad vi kangöra som medlem i ett EG som skall tala med ''enröst'' i utrikespolitiska frågor.Den grundläggande motsättningen i vår värld i daggår mellan nord och syd och är orsakad av den djuptorättvisa fördelningen dem emellan. Ur dennamotsättning kommer många konflikter att födas.Sverige bör ur detta perspektiv slå vakt om sin rollsom en ''syds ombudsman i nord'' och inte anslutasig till en del av ett protektionistiskt nord samlad ien EG-union.Herr talman! Vi säger nej till en svensk ansökan ommedlemskap i . Men det är självklart ettminimikrav att om en ansökan lämnas in måsteriksdagens beslut om ett tydligtneutralitetsförbehåll fullt ut respekteras.(Applåder)Anf. 7 ():Herr talman! är en historisk dag,dagen då regeringen avger deklarationen för attbegära medlemskap i , dagen då vi överger 180års neutralitetspolitik, dagen då regeringen väljerväg åt oss utan att veta hur vägen ser ut eller vartden leder, och dagen då statsministerdelger oss en deklaration som är en enda storbrasklapp.Miljöpartiet beklagar djupt att vi inte har fått någondebatt och att de fyra partier som står bakom dettainte vill föra denna debatt och att de inte helleri går under partiledardebatten ville diskutera detta.Trots att ni har sammanträtt har nitydligen inte kommit överens. Varför måste manannars ha alla dessa deklarationer? I så fall hade niväl kunnat ställa er bakom en enda gemensam, ochdå hade vi haft tid för en debatt här . Ochvarför denna brådska? Är det för att visahandlingskraft inför valet? Varför sökamedlemskap just i detta skede, när EG förändas såsnabbt och mycket talar för att förändringen ledertill en politisk union som omfattar gemensamutrikes- och säkerhetspolitik och förmodligen ävengemensam försvarspolitik.I deklarationen står det att ställer upp påEGs långsiktiga politiska mål och dessutom godtarde förändringar som kan följa av de pågåenderegeringskonferenserna. Detta är fullständigthäpnadsväckande ansvarslöst! Ni säljer ut allt detsom har stått för sedan tid påett bräde och köper grisen i säcken.I deklarationen står det att inte kan geavkall på neutralitetspolitiken och delta i engemensam försvarspolitik eller i ett ömsesidigtförsvarsåtagande inom EGs ram.Men i nästa andetag sägs att det inte finns någonanledning att tro att EG nu skulle vara på väg attomvandlas till en militär allians eller skapa andraformer för förpliktigande försvarsarrangemang.Därför blir det, som det heter i deklarationen, densamlade bedömningen att ett svenskt medlemskapi EG är förenligt med neutralitetspolitikens krav.Svenska folket utsätts i detta dokument för tidernasordvrängeri!Denna tro om hur verkligheten skall komma att seut är ett utspel för hemmamarknaden, för dem sominte har haft en chans att följa EGs förhandlingar.Är ni inte rädda för att folk blir heligt förbannadeöver detta svek mot en sekellångneutralitetspolitik?Lyssnar man till förbundskansler , presidentMitterrand, EGs kommissionens ambassadör i ärtongångarna nämligen andra men heltsamstämmiga: målet är ett gemensamtEuropaförsvar med en fristående EG-armé. EGhåller som bäst på att utveckla dessa riktlinjer, ochdå väljer att ansöka om medlemskap i ,innan vi vet hur omfattande den politiska unionenblir.Men vad vi vet är att EGs fördrag, EGs regler ochEGs institutioner inte är förhandlingsbara. Detsom det kan förhandlas om är alltså endast i vilkentakt ett nytt medlemsland skall anslutas.Vi har hört statsministern läsa upp densäkerhetspolitiska deklarationen, och det är ettvåndans papper. Det är uppenbart att det var enhart när omöjlig uppgift att förena de två oförenligabegreppen svensk neutralitet och svensktmedlemskap i en ekonomisk och politisk union.Det har blivit en svävande osmos av ord.Rolf , TV-aktuellts korrespondent iBryssel, skriver i i går att för attSveriges medlemsansökan skall accepteras av EGkrävs att vi inte kommer med några som helstförbehåll. Detsamma har jag hört EGs ambassadörsäga, och detsamma har vi hört . Det finnsegentligen inga förbehåll i den medlemsansökansom skall lämna in.Om det skulle finnas några förbehåll implicit, måstede, precis som skriver, vara djuptbegravda mellan raderna. I detta avseende kan mansäga att deklarationen är riktigt lyckad.Miljöpartiet de gröna har ägnat mycket arbete åt attfå fram obekväma fakta och att kritiskt granska detomfattande material som har funnits runtnärmandet till EG. Det har ofta varit ett svårtarbete, ett hårt arbete. Papper har hemlighållits.Det finns utredningar som vi fortfarande inte harfått ta del av. Men vi har med kunskaper ochenvishet visat att ett litet parti kan göra stor nyttaför demokratin.Jag tror mig med stolthet kunna säga att vi till del har stått för den EG-debatt som förts iSverige. Det har varit en smärtsam politiskerfarenhet att se hur viktiga demokratiska värdensatts ur spel och sätts ur spel. Det viktigaste beslutetdet här seklet tas utan att folket tillfrågas eller haften möjlighet att ta ställning.Ni vill ha en folkomröstning 1994. Ja, det är så dagsdå! När förlovningen har varat , brukar integiftermålet göra så stor skillnad.Jag har hört säga här attfolkomröstningen inte skall förändra vårt ja till EG.Vilken förolämpning för demokratin och dessinstrument!Jag tror att vi är många som känner oss grundluradei dag. ''De fyras gäng'' kör över beslutfrån om att inte ge upp densvenska neutralitetspolitiken. rättar in sig iEG-ledet utan förbehåll.För det viktigaste målet, att lösa miljöproblemen,behövs ett brett samarbete med hela , bådei öst och i väst. Ett sådant samarbete villmiljöpartiet de gröna ha. Men till EGs stormakts-och rikemansklubb säger vi nej!I detta anförande instämde , , , s, LarsNorberg, , , , , , , , , , , och (alla mp).Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till kl. 11.15.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 11.15.10 § avslutningStorkyrkans kör under ledning av musikdirektörHåkan sjöng först tre sånger: Omsommaren sköna och Glädjens blomster av HugoAlfvén samt Dofta, dofta vit syrén av DavidWikander.(Applåder.)Anf. 8 TALMANNEN:Ärade riksdagskolleger! Inte mindre än 56 avriksdagens ledamöter ställer ej upp i höstens val.De har beslutat att lämna vidmandatperiodens utgång.Jag vill på vägnar tacka er alla förvärdefulla insatser för riksdag och för densvenska demokratin.Med de avgående försvinner 772 riksdagsår averfarenheter från riksdagen.Ni har utfört ett utomordentligt fint och plikttrogetarbete för och för . Ni har berikatriksdagen med era goda kunskaper och personligakvalifikationer.De 56 representerar sex riksdagspartier med olikavärderingar och uppfattningar. De 56 har olikabakgrund och erfarenheter. Och jag kan tillägga: dehar olika temperament och kynnen; åtminstone iriksdagens talarstol! De som slutar har tillhörtriksdagen alltifrån mindre än en endamandatperiod till tolv perioder. De avgående är iolika åldrar; somliga har uppnått mogen ålder.Andra lämnar mycket unga mitt i sinriksdagskarriär, och de har mänskligt att dömamycket ogjort i politik och samhällsarbete.Att vara ledamot av sitt lands parlament är detfinaste uppdrag en medborgare kan få i endemokrati.Ni har fått känna det partipolitiska arbetets hårdavillkor; den grå och slitsamma vardagen. Krav ochkritik har riktats mot er. Överdriven och orättvishar ni nog tyckt . Ni vet hur det är att påsöndagskvällen lämna familjen och hemorten föratt bege sig till eller tillkonferensgården. Ni har erfarenheter av hur det äratt vänta på järnvägsstationer och flygplatser elleratt stå i snålblåsten på torget och hur det är att sittapå riksdagsrummet och nätter för att läsariksdagens handlingar. Ni har fått pröva på ettarbete, där arbetstiden är totalt oreglerad och därnågon arbetsbeskrivning inte finns.Men jag hoppas att ni också fått känna mycket avpolitikens och riksdagsarbetets glädje, att niupplevt gemenskapen och kamratskapet -- ocksåöver partigränserna. Och känt den speciella glädjenvid framgångar med motioner och andra framstötari syfte att göra bättre.Den samlade kunskapen och erfarenheten iriksdagen är enastående. Jag har haftanlednng att säga, att riksdag består avmycket kunniga och kompetenta ledamöter, somhar erfarenheter från samhällets alla områden. Detär det som ger dess styrka. Nyaledamöter lär av gamla och gamla lär av nya, överpartigränserna. Det är ett växelspel somskapar kontinuitet och förnyelse i och ipartipolitiken. Detta är också en oerhörd styrkainte bara för utan för Sverige.Jag tycker att här i kammaren förett par veckor sedan uttryckte det fint, när hon sadesig vara glad över att ha fått arbeta ijordbruksutskottet tillsammans med ,som avgår. Att vara oenig i sakfrågor hindrarinte ett gott arbetsklimat i utskottet. varit en läromästare för alla ijordbruksutskottet; det var finatack och beröm till en utskottskollega.I år är det enkammarriksdageninfördes. 14 av de avgående ledamöterna var meddå. Mycket har hänt och förändrats under dennatid. har flyttat fram och tillbaka, frånHelgeandsholmen till och åter tillHelgeandsholmen. Detta har inte varit utanproblem, men lokalerna, arbetsvillkoren ochservicen har förbättrats i många avseenden.Ledamöterna har fått mer stöd i form av tekniska,personella och ekonomiska resurser.Men arbetsmängden har också ökat. 1971 --enkammarriksdagens första år -- väcktes drygt1 600 motioner och nästan 5 000.Reservationerna har ökat från ca 500 till 4 900. Ochriksdagstrycket har nästan fördubblats iomfattning, över 70 000 s. blir det i år.Voteringarna med rösträkning har ökat från drygt500 till ca 1 300. Självklart har detta satt sin prägelpå riksdagsarbetet och på ledamöterna.Det finns många förklaringar till denna ökning.Samhället har blivit mer komplicerat, och allt flervill vara med och påverka besluten. Politiken harockså blivit mer internationell. Detparlamentariska läget och massmedias alltintensivare bevakning har lett till en önskan att görapolitiska markeringar i allt fler sakfrågor.Enkammarriksdagen har upplevt en 20-årsperioddå regeringar av olika sammansättningar ochkulörer kommit och gått på ett helt annat sätt äntidigare . harupplevt en jämviktsriksdag där fick avgöramånga beslut. Utskotten har under hand fått enskarpare profil, bl.a. genomutskottsutfrågningarna. Partigrupperna har byggtupp kanslier, som stöd till ledamöterna.Datoriseringen har gjort sitt intåg. Ett nytt partikom in i . Dethar varit händelserika år underenkammariksdagens historia.Ni som lämnar kommer inte att lämnadet partipolitiska arbetet eller arbetet för vårdemokrati. Ni kommer att fortsätta arbetet förSverige. Jag är helt säker på att de flesta av er redanpå måndag är ute i valarbetet. Ni kommer attersätta plenisal och talarstolmed andra mötesplatser och andra talarstolar föratt argumentera och slåss för era värderingar ochåsikter. En del av er kanske kommer att skrivamemoarer, och på så vis ge er bild av politiken ochlivet i . Andra går direkt till nya viktigauppdrag i samhället. Vi kommer helt säkert att fåmöta er i korridorer. Det gäller heltsäkert t.ex. de nya ordförandena i och avgående ledamöterna, som tillhört riksdagenminst en valperiod, kommer att erhållariksdagens förtjänstplakett, som ett synbart tackför insatserna i . Plaketten är utformad avkonstnären och gjord i rent silver. Denyttre cirkeln på plaketten -- hjulet -- symboliserarSverige. strålar samman i , medlilla riksvapnet som symbol. Denavrundade kvadraten betecknar högstafunktion -- kammaren.De avgående -- utom två som jag villbe komma fram för att få sin hederbetygelse -- harfått plaketten på sina bänkar.1. sju ledamöterMarianne i tillhört innevarande mandatperiod,dvs. i högst tre år.2. In i kom valIngegerd AnderlundViola ClaessonLars De GeerBo HammarIngrid har därmed tillhört i tvåmandatperioder, dvs. i sex år.3. , , harMargó IngvardssonMargareta PerssonochSylvia Petterssontillhört riksdagen4. Vid val invaldes i riksdagenLars AhlströmGöran EricssonKersti JohanssonIngvar i BengtsforsGustaf PerssonochAina WestinDessa sex kollegor har tillhört vår riksdag i nio år.5. Vid val invaldesLars , tidigare ersättare under tvåriksmötenGöran AllmérAlexander ChrisopoulosKerstin EkmanJens ErikssonLars , som var ledamot även 1973ochSture ThunDessa sju kollegor har således tillhört i 12till 14 år.6. Vid val invaldesTorsten KarlssonSven Segerstedtoch de kan räkna fem mandatperioder i riksdageneller 15 år.I 15 år har också tillhört riksdagen.Hon kom in första gången 1974.Birgitta Rydle kom till . Totalt haräven hon varit ledamot i i 15 år.7. Vid val invaldes i riksdagenArne i GamlebyGunilla AndréHelge HagbergRune JohanssonochMargit SandéhnDessa fem kolleger tog säte i 1974 ochhar således 18 riksdagsår.15 av de avgående ledamöterna har tillhörtriksdagen -- i minst sjumandatperioder. Jag vill säga några ord till var ochen av dem.Martin kom in val. Han är enenveten motionär, som visat att det lönar sig attmotionera i en fråga år ut och år in. Och han kanvisa att det kan gå vägen; barnpensionen är nuskattefri.Någon kanske tycker att lagutskottet inte är detroligaste utskottet att hamna i; det har tunga frågoroch besvärliga lagtexter att penetrera. ledamöter ser ändå glada ut och ärhängivna och engagerade i sitt arbete. Jag har merän en gång imponerats av och kunnighet i talarstolen ilagutskottets frågor. Det har känts tryggt att hanskloka, eftertänksamma och -- om jag får användauttrycket -- jordnära egenskaper finns med ilagsammanhang.Martin har engagerat sig mycket förriksdagens interna frågor. Jag värdesätter myckethans insatser i förvaltningsstyrelsen. Arbetet iriksdagsadministrationen syns inte så mycket utåtoch ger inga rubriker. Och när det blirrubriker så är de inte positiva. Men det ärnödvändigt och viktigt att några av riksdagensledamöter med engagemang tar sig an också detriksdagsinterna arbetet.Karin Söder har innehaft många tunga och viktigaposter i sitt parti, i och i regeringen. Honblev första kvinnliga utrikesminister ochpartiledare; hon har varit socialminister ochpresident i Nordiska rådet.Jag blev bänkkamrat med henne, när vi kom in iriksdagen i valet . Det var trevligt -- ochgivande. Hon bjöd ofta på hemlagad knäck. Jag haringet emot att man här i plenisalen suger på en ochannan karamell!