prot · GE09113 · 1991-05-16 00:00:00 — Jag tyckerfortfarande att vi fått en tillfredsställande lösningpå miljöområdet.Gränsformaliteter blir kvar eftersom det inte blirnågon tullunion mellan och idenna omgång. Det är också så, vilket jag tror PerGahrton vet, att vi inte heller löst frågan ompassfrihet mellan EFTA och EG. Vid sidan om pågår speciella överläggningar där vihoppas bl.a. att kunna gifta ihop den nordiskapassöverenskommelsen med de regler man hållerpå att diskutera också inom EG.När det gäller fisket vill jag än en gång säga att vihar en gemensam EFTA-position. Vi har sagt EGatt vi inte anser att man kan byta tillträde motresurser. Det är den position som vi intar.När det gäller offentlig upphandling är det faktisktSverige som har stått modell. Det är i stort sett deregler som vi redan har, även om de inte är lagfästai kommunerna, alltså de offentlighetsregler som vihar är de som kommer att gälla.Det blir inte heller en samordnad handelspolitik.Den frågan är däremot aktuell den dag vi diskuterarmedlemskap.När det gäller standarder, normer och liknande såär redan med i standardiseringsorgan somutformar mängder av standarder och där vi harrösträtt och deltar som andra medlemmar. Vi rättaross naturligtvis efter vad vi eventuellt gått med pånär det gäller olika produkter, produktsäkerhet ochliknande.Informationsstunden var härmed avslutad.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vide talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang ibörjan av morgondagens arbetsplenum.7 § (forts. från 5 §) Regionalpolitiken (forts.AU13)Anf. 40 ():Herr talman! Industriministern har lämnatkammaren. Vi kan väl alla ha förståelse för att hankan ha ont om tid. Jag beklagar dock att vidärigenom inte kommer att få svar på bl.a. defrågor som ställts av om hurskogsvårdsavgift, avsaknad av kvittningsrätt ochavsaknaden av ca 10 000 utbildningsplatser iutbildningsväsendet för ungdom -- som kanskeockså kommer att gå arbetslös -- och hur skattpå arbetande kapital positivt skulle kunna påverkaden regionala balansen. Jag beklagar att utskottetssocialdemokratiska företrädare inte fullvärdigt villdelta i denna debatt.Det är oroväckande med de regionalabalansproblem som fortfarande finns, och det krävsmålmedvetna insatser, säger utskottet. Det är i sigganska allvarligt. Jag vill, herr talman, i ett kortinlägg beskriva det län i vårt land som plågats ochfortfarande plågas mest under den nuvaranderegeringspolitiken, Norrbotten.Sedan 1982 har regeringens nederlag staplats påvarandra när det gäller detta län. Jag tänker inteförsöka göra någon svartmålning, som svaret oftabrukar bli, utan jag följer i stort sett den skrivningutskottet gjort.Arbetslösheten, som legat itopp i vid en jämförelse med övriga län,ligger även nu i topp. Om hänsyn tas till denförtidspensionering som skett och fortfarande skerav arbetsmarknadsskäl har enarbetslöshet, utanför ordinarie arbetsmarknadenligt AMS egen statistik, på . Då är inteden dolda arbetslösheten inräknad. Den ärbetydande, i synnerhet i inlandskommunerna, somsällan kan erbjuda kvinnor och de unga arbete. Idessa kommuner är det ett betydande antalmänniskor som aldrig anmäler sig arbetslösa pågrund av att det inte finns arbeten att få. Detta förhållande gäller i hög grad ocksåandra Norrlandslän.Till dessa mycket stora tal människor som ärarbetslösa och utanför den ordinariearbetsmarknaden skall läggas de nu accelererandevarslen, som är betydande i just . Dessavarsel kommer att innebära en ytterligare ökning avantalet utanför den ordinarie arbetsmarknadenunder de närmaste månaderna.Socialdemokraterna säger: Arbetslösheten kan bliden kanske största tillgången för oss i valrörelsen.Tillåt mig fråga vad man egentligen menar meddetta.Låt mig också få visa några andra faktorer avbetydelse, förutom dilemmat arbetslösheten.Inlandet avfolkas allt snabbare. Befolkningen blirallt äldre. Detta sammanhänger framför allt medatt jordbruket sviktar. finns inget nyttföretagande i denna för landsbygden så viktigasektorn. är antalet jordbrukare nere i ca 600.Denna utveckling är även ett hot mot denlivsmedelsindustri som är betydande inom vissaregioner. Detta gäller även i hög grad övrigaNorrlands län.Turismen sviktar. En hel näring är på grund av denorimliga skatteomläggningen på väg att gå under.Fjällturismen, som är den egentliga turismen ilänet, är med de korta säsongerna inte stark nog attutvecklas och överleva.I dag har inte råd med vare sig fjällturismeller resa dit. Vart skallden ta vägen? Har vi inte ansvar för att ävenbarnfamiljer skall ha råd med rekreation?Samma förhållande lever restaurangnäringenunder. Hela branscher i vårt län sviktar under denskatteomläggning som blev så fel och destruktiv.Men det kanske allra mest tragiska är att ännu engång ökar flyttlassen i antal. Ungdomarna flyttar.Flickorna först, därefter flyr pojkarna. Det finnsegentligen inget alternativ för dem, tyvärr. Än engång slås fast att med en socialdemokratisk regeringfinns inte livsrum i för Norrbottensegna barn. Detta gäller också i mycket hög gradövriga Norrlandslän och framför allt inlandet.Det är således en allt annat än ljus bild somföreligger i och som för övrigtföreligger i övriga län i Norrland.Är då allt mörkt? Nej, delar av basindustrin gårfortfarande bra. Den mindre industrin och de småföretagen går i stort sett bra. Det som stör denbilden är att intresset för nyetablering är svagt. Härär det framför allt nej till att kvitta förluster motandra inkomster i ett startskede som hindrarnyföretagandet att öka.Att de mindre företagen gått bättre än väntat iNorrbotten är framför allt de sänktaarbetsgivaravgifternas förtjänst. Detta har stärktdessa företag . Detta har skettunder hårt motstånd från socialdemokraterna, somtill sist tvingades ge med sig. Också sägerMonica nej till våra förslag om ytterligaresänkningar av arbetsgivaravgifterna.Man kan faktiskt säga att det var ettsocialdemokratiskt nederlag som räddadenäringslivet i när det gäller den frågasom vi diskuterade och debatterade under så långtid inte minst i riksdagen.Vad vill då moderata samlingspartiet? Jo, vi anseratt det behövs nya grepp och nya signaler frånstatsmakterna för att nå förändringar. Moderatasamlingspartiet har lämnat förslagom förändringar. Låt mig redovisa några av dem.Vi vill att konkurrensförmågan förbättras, så att detnorrbottniska näringslivet blir lika starkt somnäringslivet i andra delar av vårt land.Beslut bör fattas om åtgärder som syftar till attuppnå en stabil och säker tillgång på elenergi.Kärnkraften bör behållas så länge den ärmiljömässigt och ekonomiskt säker.Vi har också lagt fram förslag om en förbättring avkommunikationerna så att så att säga blirrundare. Detta bör ske genom inrättandet av ett välfungerande fraktstödssystem, som är neutralt ochobyråkratiskt.Vi har så sent som sagt att vi bör låtainlandsbanan leva över sommaren. Det är ett sättför riksdag och regering att visa på nya signaler sominnebär att man mer än lyssnar påmänniskorna.Vi föreslår också i betänkandet en sänkning avarbetsgivaravgifterna i all privat verksamhet istödområde 1. Men , trogen sintidigare inställning, säger nej till denna utvecklingoch utökning, vilken inte obetydligt skulle hjälpalandsdelen.Vi vill att skattesystemet ändras radikalt, så att detbefrämjar tillväxt och nyföretagande.Avdrag bör medges för förluster i nystartadeföretag mot inkomster av annan art.Skatten på arbetande kapital bör avskaffas. Det ärnödvändigt att komma till rätta med denhemmatillverkade kostnadskris som vi har.Skogsvårdsavgiften bör avskaffas.Detta är förslag som vi har haft ochsom vi också följer upp . Vi säger också attkonsultkompetensen i länen, i första hand inomutvecklingsfonderna, bör öka. Låtutvecklingsfonderna överge bankfunktionen.Herr talman! Länsmyndigheterna bör få ett ökatansvar och inflytande över utvecklingen genom attde får en påse resurser att fördela.Länsmyndigheterna är bättre än riksdag ochregering på att fördela resurserna inom de egnalänen -- detta på de centrala myndigheternasbekostnad.Herr talman! Jag vill yrka bifall tillreservation nr 8 till det betänkande vi nudebatterar.Anf. 41 ():Herr talman! Propositionen Regionalpolitik för 90-talet, som antogs våras, inriktades ju mot enförbättring av infrastrukturen. Men dessutombehövs en bra boendemiljö och ett bra fritids- ochkulturutbud för att både företag och människorskall trivas och vilja stanna kvar.Vi har ett högt ställt mål i vår regionalpolitik, vilketMonica påminde om i sitt anförande.Regionalpolitiken skall främja en rättvis fördelningav välfärden mellan människor i olika delar avlandet genom att se till att människor får arbete ochservice oavsett var de bor. Naturligtvis innebär detsvårigheter att klara detta högt ställda mål i vårtavlånga land, från till , med de olikaförutsättningar som finns i olika delar av landet.Isarna ligger nu kvar uppe i , och potatisenär redan satt i Ystad.Detta är vad debatten handlar om. I motsatstill många andra länder i låter vi i Sverigeäven kvinnor och ungdomar omfattas av det högtställda målet arbete åt alla.I de statistiska uppgifterna , sammanställdaav , liggerarbetslösheten för kvinnorna och ungdomarna i desju skogslänen procentuellt högre änarbetslösheten i riket i stort. Den ligger fortfarandehögre än landets genomsnittliga arbetslöshet, menden är låg i förhållande till arbetslösheten i andraländer. Helt har vi inte lyckats, det skall vi erkänna.Vid en lågkonjunktur drabbas också glesbygdenhårdare.Samtidigt vet vi att man ute i regionerna gör väldigtmycket för att mildra arbetslösheten. Om vi hadealla projekt samlade i en idébank, skulle det bli svårtatt famna allt detta. Dessutom har det gett resultat.När man läser en del reservationer till dagensbetänkande, kan man tro att det råder en storokunnighet om vad som sker ute i regionerna.Det har skapats många nätverk av kvinnor och förkvinnor, och många har startat eget. T.o.m. någotså otraditionellt som en hovslagarfirma har startatsav en kvinna i södra . Regionalautvecklingscentra för kvinnor startas runt om ilandet. Utvecklingscentra kan numera skapasgenom samarbete mellan olika länsorgan utannågot initiativ från riksdag eller regering.Lantbruksnämnderna och lantbruksstyrelsen harett tjugotal kvinnoprojekt i gång i norra arbetar också i störreutsträckning för att anpassa sin verksamhet tillkvinnors behov.Monopolet inom den offentliga sektorn har tagitsupp i debatten . Men jag måste säga att jagaldrig träffar kvinnor som vill starta egenföretagsverksamhet inom den offentliga sektorn --och jag träffar många kvinnor.På vid de regionalekonomiskaenheterna finns ett nätverk av kvinnligahandläggare som arbetar med att utvecklakvinnosynen på regionalpolitiken. Det är verkligennödvändigt att se på detta ''med kvinnoögon''.Vi är en god bit på väg , men vi behöverkompetenshöjande utbildningar. Glädjande noghar en del kommuner redan startat kunskapscentraför både kortare och längre utbildningar och förbåde kvinnor och män. Ikompletteringspropositionen utökas antalethögskoleplatser med 5 000.Barnomsorgen behövs i en väl fungeranderegionalpolitik. Det är något som både företagareoch arbetstagare efterfrågar vid nyetableringar. Jaghar svårt att förstå alla som pläderar förvårdnadsbidrag och tror att föräldrarna ute iglesbygden går och drömmer om det. Nej, dessaföräldrar vill ha den valfrihet som innebär att dekan välja en dagisplats, men det skall naturligtvisvara i anslutning till det egna boendet. Detta är enfråga om jämlikhet för barnen, och det är en del isocialdemokraternas målsättning att främja enrättvis fördelning av välfärden mellan människor iolika delar av landet.Dagmammorna finns snart inte att tillgå, inte ens ibyarna. I en motion föreslås ett initialstöd om25 . per plats med syfte att utveckla nya ochflexibla daghemsformer i glesbygden. Det finnsredan nu många kommuner som klararbarnomsorgen just genom flexibla lösningar. Jagskulle kunna ge många exempel på detta, men jagskall nämna kommun, en s-märkt kommun iVärmland med 9 000 invånare, där alla barn fårbarnomsorg och där man dessutom har landetslägsta barnomsorgstaxa.Det händer också något nytt ute i bygderna. Dethar uppstått något av en nykooperation ute i landet.På många ställen bygger bygdens befolkningexempelvis föreningshus och föräldreomsorgen.Jag håller med många talare om att det är mångaflickor som, trots allt det positiva som sker, ändåflyttar ifrån oss. Här måste kommunerna ta ettstörre ansvar för flickornas livsmiljö, för att de skallfå utbildning men även en rik fritid. Ävenföreningarna måste gå in och ta sitt ansvar.Genom och dessungdomsminister har det givitsmöjligheter till både kommuner och föreningar attsöka projektmedel för att skapa nya former avkultur- och fritidsutbud som tilltalar just de ungakvinnorna. Dessutom kan länsanslagen numeraanvändas till nya kulturaktiviteter.Data- och kommunikationstekniken är en viktig delav vår infrastruktur. Den byggs nu ut och gerdärmed möjligheter till nya arbetstillfällen ävenlångt inne i fjällvärlden, exempelvis i den lilla bynAmmarnäs, dit en kvinna valde att flytta hem frånStockholm och starta en datastuga. har hon tiokvinnor anställda genom att de fick jobbet medfolkbokföringen. Det är en stor arbetsplats räknat iprocent av befolkningen i byn. Jag kan tillägga attdet på denna ort har gått väldigt bra för turismen ivinter, lika bra som tidigare -- trotsmomshöjningen.Det finns både problem och möjligheter kringglesbygdens telenät, och därför har post- ochteleutredningen haft i uppdrag att klarlägga hurteleverkets regionalpolitiska och sociala ansvarskall kunna tillgodoses. Det finns ett kostnadsgapmellan tätort och glesbygd, och där måste man hittakommunikationssystem som ger glesbygden sammastandard och möjligheter till utveckling. Vi har härmycket att förvänta oss . Glesbygdenbehöver tjänstesektorn utöver våra naturtillgångarsåsom skog och malm med nya prospekteringar.Dessutom har vi ju vattenkraften.Kanske är det många som upplever det här inläggetsom en skönmålning. Jag tillhörarbetsmarknadsutskottet och jag bor i englesbygdskommun, och jag vet att det händermycket bra i fråga om sysselsättningsåtgärder. Mendessa måste utvecklas ännu mer.Anders G Högmark sade att människorna iglesbygden är pinade och lider. Så är det inte alls.Vi har en väldigt god standard, och jag tycker attsocialdemokraterna här verkligen har visat vad demenar med att fördela välfärden. Det kan man göragenom en bra regionalpolitik. Men självfallet kanregionalpolitiken bli ännu bättre, och det är det vijobbar för efter det beslut vi fattade omregionalpolitik 90. Men det behövs ännu litet mertid innan vi kan se alla resultaten av det beslutet.Anf. 42 ():Herr talman! Jag skall först beröra något av detsom har sagts om EG ochregionalpolitiken. I det här betänkandet förs ingendiskussion i klartext, trots att samtliga partier imotioner har tagit upp frågan om regionalpolitikenoch EG-anpassningen. I en kommittémotion frånsocialdemokraterna med i spetsensägs t.ex.: ''Det är viktigt att regionalpolitikenshuvudmål -- regional balans -- lyfts fram under1990-talet. Europasamarbetet och närmandet tillEG får inte innebära att släpper sinaregionalpolitiska ambitioner. ''I budgetpropositionen sägs att man iförhandlingarna med EG från nordisk sida har förtfram argument för regionalpolitiskasatsningar, som utgår från problem med avstånd tillmarknaden, befolkningstäthet, klimat m.m. Dennagrund för regionalpolitik finns inte, som jag tidigareframhållit, inom EG.Jag tycker att det borde ha varit lätt för utskottet attgöra en kraftfull markering att och etteventuellt medlemskap i inte får leda till kravpå minskade regionalpolitiska ambitioner.Vi kunde konstatera att såväl när detgällde stödområdets storlek, nivån pålokaliseringsbidragen, tidsbegränsningen av denedsatta socialavgifterna m.m., så genomfördesdessa sänkningar av ambitionen just medhänvisning till EG. kan vi konstatera attde mest EG-vänliga partierna kräver att antaletföretag som får nedsättning av avgifterna skall blistörre. Det är lätt att konstatera att den politikeninte går ihop.För drygt en månad sedan diskuterade vitransportstödet. Regeringen föreslogneddragningar just med hänvisning till förhållandetinom EG. De föreslagna neddragningarna hargodstransportstödet gick inte med på,men de andra försvagningarna släpptes igenom. Jagär ganska övertygad om att vi kommer attfå nya förslag om neddragningar av detta slag i EG-anpassningens anda.Småföretagen i avfolkningsbygden har intesett några påtagliga positiva resultat av den EG-anpassning som pågår. I propositionen sägs t.o.m.på s. 27 i bil. 14 att EG självt räknar med atttillväxten kommer att bli ojämnt fördelad mellanländerna och i första hand gynna centralt belägnaregioner. Det är ju den officiella politiken inomEG. Här i kammaren låter det ibland tvärtom så attglesbygden kommer att gynnas av en EG-anslutning. Jag tror aldrig att det i längden är bra atthänge sig åt önsketänkande och att sticka huvudet ibusken.I vissa avseenden sänks anslaget inom vissaområden till regionalpolitiken. De regionalautvecklingsinsatserna skärs ned med 78 miljonerjämfört med tidigare budgetår, och anslaget till desärskilda regionala infrastrukturåtgärderna sänksmed 144 milj.kr. Vi vidhåller vårt krav på att ensumma motsvarande av priset på vattenkraftfrån äldre vattenkraft skall återföras tillkraftproducerande länen. Det skulle innebära etttillskott för infrastruktursatsningar på 600 milj.kr.,något som mycket väl skulle behövas.Jag är för min del övertygad om att överbetoningenav marknadskrafternas välsignelser i alla avseendenoch EG-anpassningen bidragit till den försvagningav de nordligaste länen som sammantaget pågåttunder 80-talet. Vi kan konstatera att den regionalaobalansen har ökat.Norrbottens län har under detta decenniumminskat med drygt 3 000 invånare. Vi betraktar detsom en ljuspunkt att kustbygden, förutom Kalixkommun, har ökat med ca 5 000 personer. Det haremellertid medfört att inlandet fått släppa ifrån sigdrygt 8 000 personer. har förlorat 3 600 ochGällivare 2 300 invånare. Detta är stora tal för dessarelativt små kommuner.Arbetslösheten ligger i såväl hög- somlågkonjunktur två högre i Norrbottenslän än i riket som helhet. Det betyder att vi nu iNorrbotten går upp mot EG-nivåer. hade vi5,eller nära 9 000 registrerade öppetarbetslösa. Räknar vi in dem som är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder blir siffrorna,som sade, betydligt högre. Avungdomarna är öppet arbetslösa.För drygt 20 år sedan hade vi i länet 50 000 personeri åldern . är dennabefolkningsgrupp nere i 30 000. Det innebär attantalet människor som är minskat medkanske 40 %.Dessutom innebär utflyttningen av ungdomen enkraftigt könsmässig obalans. I vissa kommuner ärantalet pojkar i giftasvuxen ålder dubbelt så stortsom antalet kvinnor. Detta leder till attservicenivån för dem som bor kvar i dessakommuner kommer att bli svår att upprätthålla.Herr talman! En stor mängd neddragningar ochnedläggningar slår hårt mot län.Avvecklingen av gruvverksamheten i Arjeplogbetyder minst 300 arbetstillfällen mindre i enkommun med drygt 3 700 invånare.Personalminskningar vid , ,domänverket, SCA osv. betyder att tusentals jobbförsvinner. Avrättningen av ger ocksåkonsekvenser för turismen.Strukturpropositionen visade sig vara inriktad påkommunikationssatsningar främst istorstadsområdena och i södra kraftiga ökning, främst pågrund av skatteomläggningen, har drabbat hårt iglesbygden. Vi anser att det borde gå attdifferentiera dessa kostnader. Vägar och järnvägarskvalitet har stor betydelse förtransportmöjligheterna, och underhållet hareftersatts . borde Sverigeta chansen att göra rejäla satsningar på den härdelen av infrastrukturen i de nordligaste länen.Det kommer att finnas anledning att återkomma tilldessa frågor i samband med behandlingen avbetänkandena om näringspolitiken, de statligaföretagen, trafikpolitiken ochtilläggspropositionen. I det här betänkandet berörsbara en liten del av de beslut som harregionalpolitiska konsekvenser.Jag hoppas att den nu startade arbetsgruppenkommer att utarbeta ett utvecklingsprogram förArjeplogs kommun. Jag tycker att man särskilt börtitta på vilka möjligheter det finns att lokaliseralämpliga statliga verksamheter till denna kommun.Jag har pekat på de resurser som arbetslivsfondendisponerar över. En rehabiliteringsverksamhet förvissa typer av arbetsskadade skulle mycket välkunna förläggas till . I dessa kommunerfinns både skogs- och gruvarbetare som har farit illaunder sin yrkesverksamhet. Jag står givetvis bakomreservationen om ett utvecklingsprogram förArjeplog.Det finns flera motioner som berör klassificeringenav nödvändig stödnivå för . Så varäven fallet i fjolårets betänkande omregionalpolitiska frågor. har liknande dragnär det gäller arbetslöshet och utflyttning som t.ex.Kalix kommun, som har tillförts stödområde 1.Under 1989 hade större arbetslöshet änbåde och , som är typiskainlandskommuner. Jag yrkar därför bifall tillreservation 18 i mom. 36.Jag står givetvis bakom övriga reservationer därvårt parti finns med.Anf. 43 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 44 ():Herr talman! Det råder en ganska fridfull stämninghär i kammaren. Det är inte särskilt mångaledamöter närvarande, och tonen är lågmäldmellan debattörerna. Men det är mycket allvarligaproblem som vi har framför oss och som finns justnu.Utslagningen från arbetsmarknaden drabbarglesbygden hårdast och snabbast. Kvinnorna ärmest utsatta och utslagningshotade, mycket mer änmännen. Det här är fakta som börjar göra sigmer gällande när 80-talets högkonjunktur definitivtär bruten. De regionalpolitiska problemen är nuockså mer sammansatta och omfattar såväl brist påarbetstillfällen som i vissa delar av landet brist påarbetskraft som t.ex. tekniker, läkare och lärare.Detta förhållande understryker ytterligare vadfolkpartiet liberalerna länge har framfört, nämligenbehovet av en mer aktiv regionalpolitik, enmobiliseringspolitik.Målet för regionalpolitiken måste vara att man skallskapa miljöer som stimulerar kreativitet, enskildainitiativ och lokal mobilisering av resurser. Tiden ärute för centraldirigering -- murarna har fallit iÖsteuropa -- och den socialdemokratiskaregeringens centraldirigenter borde också få lämnain så att beslutanderätten kan decentraliseras.Herr talman! Hur har vi inte här frånriksdagens talarstol fått höra de stoltahonnörsorden om målen för regionalpolitiken: allamänniskors rätt -- oavsett var de bor -- till arbete,service och god miljö. Det här upprepas också idagens betänkande med tillägget attregionalpolitiken inte ensam kan lösa de regionalaproblemen. Här krävs samverkan inom en radpolitikområden, konstaterar utskottet trosvisst.Tyvärr måste jag konstatera att de vackra ordensaknar verklighetsförankring. Låt mig bara peka påett enda talande exempel -- . För drygten månad sedan röstade majoriteten här ikammaren, bestående av socialdemokrater ochmoderater, ner förslaget om fortsatt drift av denspårbundna tågtrafiken på ochutfärdade därmed dödsdomen över banan. Införsommarturistsäsongens start skulle tågtrafikenupphöra enligt riksdagsbeslutet.Efter initiativ i iVästerbotten, ett kraftigt engagemang frånlandshövding i och ettutskottsinitiativ av kan lyckligtvistrafiken upprätthållas åtminstone . Jagtycker att det för , som tyvärr inteär närvarande här , skulle kännas litet konstigtatt stå och säga att nu i alla fall harställt upp på fortsatt drift av isommar, när de inte kunde ta steget fullt ut för enmånad sedan.De 18 berörda inlandskommunerna längs bananhar ställt upp med både engagemang och frivilligainsatser för att rädda tågtrafiken. Kommunernarustar och människorna mobiliserar för att taansvar för och ta hand om de många turister somvill åka på och därmed upplevastorslagen natur och kultur, gemenskap ochsamhörighet genom ett landskap som utgörSveriges sista orörda natur- och fjällområden.