prot · GE09105 · 1991-05-02 00:00:00 — Mot bakgrund av det anförda anserutskottsmajoriteten att styrelserepresentation församhället i vissa stiftelser bör förlängas enligt vadsom föreslås i propositionen.Med det anförda yrkar jag avslag på reservationenoch bifall till utskottets hemställan.Anf. 109 ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att statenhar insyn i stiftelser som man beviljar skattefrihet.Och det kan man få genom att ta del av deberättelser, årsredogörelser och annat som kommerfrån stiftelsen. Därigenom kan man se hur stiftelsenhar använt sina pengar och om den har använt demtill de ändamål som finns angivna i stiftkungörelsenoch som är grunden för att statsmakterna en gångbeviljade stiftelsen skattebefrielse.Men att man skulle få en ökad kunskap om det somär nödvändigt genom att man har en representationi styrelsen, har jag inte på något sätt fått styrktgenom det som sade. Han sade attsystemet har fungerat bra. Min fråga är: För vemhar det fungerat bra? Jag tror att de enda som kantycka att ett sådant system är bra är de som sätterlikhetstecken mellan demokrati ochmygelekonomi.Anf. 110 ():Herr talman! Jag hade tänkt instämma helt ochhållet i det föregående inlägget. Men jag måste göraen reservation. Jag tror inte att ordetmygelekonomi är applicerbart i detta fall. Å andrasidan håller jag med om att den vinstsom detta system har lett till är naturligtvis att denav staten utsedde styrelseledamoten har fått ettarvode, och det är också med i dettalagstiftningsförslag. I övrigt har det väl inte gettnågon vinst för samhället. Det viktiga är givetvis attde stiftelser som åtnjuter skattefrihet blir föremålför en rimlig kontroll. Och det bör naturligtvisockså skrivas in i en lag om hur sådana här stiftelserskall fungera.Anf. 111 ():Herr talman! Jag tycker att det är en ganskaallvarlig anklagelse som framför när detgäller mygelekonomi och mygel när det gäller insyni sådana stiftelser. Det verkar litet sjukt att hadenna uppfattning.Som jag tidigare sade har de offentligaledamöternas roll delvis förändrats från att så attsäga ha en insyn i stiftelsens kapitalplacering till attha en insyn i hur anslagen fördelas just när detgäller skattefriheten.Herr talman! Jag vidhåller min uppfattning ochyrkar bifall till utskottets hemställan om enförlängning i fråga om detta fram till dess att vi fåren helhet i stiftelselagen.Anf. 112 ():Herr talman! Jag vill gärna instämma i det somHadar tidigare sade. Jag väntar med spänningpå det svar som det finns möjlighet att ge påfrågan om för vem det har fungerat bra.Jag vill inte vidare plåga med fråganom vilka erfarenheter som talar för att man skallbibehålla försöksverksamheten, utan jagkonstaterar bara att utskottets majoritet varken ibetänkandet eller här har kunnat redovisanågra sådana positiva erfarenheter.Anf. 113 ():Herr talman! Jag vill instämma i det inlägg somGunnar har gjort.Anf. 114 ():Herr talman! I en tidigare utredning, som ledde tillatt man begränsade styrelserepresentationen frånatt också ha omfattat investmentbolag till att enbartavse stiftelserna, anfördes starka belägg för attdenna typ av insyn har fungerat bra. En utvärderingvisar också att nuvarande system fungerar väl. Denpekar också mot att eventuell skattebefrielse börbehållas även . Från utredningenkommer förhoppningsvis att läggasfram förslag av denna innebörd. Med hänsyn tilldetta anser jag att det inte finns något skäl till attfortsätta debatten i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas den 3 maj.12 § Ny bostadsrättslagFöredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU13 Ny bostadsrättslag (prop.1990/91:92).Anf. 115 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu skallbehandla berör bostadsrättslagen. Jag skallkommentera några av de förslag som harlagt fram och som inte vunnit majoritetens bifall.Ett av förslagen berör synen på deintresseorganisationer som arbetar förbostadsrättsföreningarna. Deras arbete är av stortvärde för samhället utöver deras betydelse för deenskilda medlemmarna och föreningarna. De börges lika förutsättningar att utföra sin uppgift. Så ärdet inte . En av de tre riksorganisationerna,SBC, diskrimineras. Jag har vid upprepadetillfällen ställt frågan till majoriteten varför man villbehålla denna diskriminering, men aldrig fått någotsakligt argument till svar. Därför ställer jag fråganåterigen: Varför fortsätter ni att diskrimineraSveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation, SBC?Ett genombrott i positiv mening har skett sedan vibehandlade dessa frågor . Ifastighetsmäklarlagen likställs nu SBC med deövriga. Det har har en enig riksdag nu beslutat. Vadär det för skillnad som gör att jämställdheten inteskall gälla lagarna vid sidan omfastighetsmäklarlagen? Varför är SBC att jämföramed en folkrörelsekooperativ organisation , men inte t.ex.enligt tillståndslagen och bostadsrättslagen?Jag vill betona att vi från sida inte ser enutförsäljning av allmännyttan som någotsjälvändamål. Kommunpolitikerna är alldeles förkloka att göra sig av med allmännyttan. Men skallden kunna utvecklas, och det anser vi den skall görapå lika villkor med andra på bostadsmarknaden,måste även ombildning från hyresrätt tillbostadsrätt kunna ske. Varför skall hyresgäster idessa fall diskrimineras och inte få äga sin bostad,om de vill det? Det bästa sättet att motverkaspekulation är att hyresgästerna äger lägenheterna,inte att stora fastighetsägare köper och äger dem.Det nya förslaget till bostadsrättslag omfattar iförsta hand en modernisering av lagtexten. Det ärbra att möjligheter nu har öppants förbostadsrättsföreningar att själva bestämma omjuridisk person skall få förvärva en bostadsrätt ochbli medlem. Det har betydelse för att man skallkunna komma till rätta med de s.k.övernattningslägenheterna i och påvissa andra ställen i landet. Alla ser inte detta somnågot problem, men i det fallet står på debostadslösas sida.I stora delar ställer vi oss bakom reformeringen avlagstiftningen. Vi har emellertid föreslagitförändringar vilka, som vi ser det, är till debostadsrättsboendes fördel i några sammanhang.För att det skall vara möjligt att väljabostadsrättsformen för dem som bor i mindre orterbör det antal lägenheter som minst krävs för att enbostadsrättsförening skall få bildas inte vara förstort. Enligt lagen krävs det fem lägenheter. Viföreslår att det skall räcka med tre. Varför villsocialdemokraterna och vänstern försvåra ettbostadsrättsboende på mindre orter? Det är enfråga som jag tycker att man har anledning attbesvara i debatten här i kväll.Vi tycker inte heller att det är motiverat attförhindra lokalhyresgäster att i vissa fall i sambandmed en ombildning bli medlemmar i enbostadsrättsförening. En lokalhyresgäst är oftast enbutiksägare eller hantverkare som bidrar till enlevande stadskärna med variation i bebyggelsenoch som tillhandahåller viktig serivce vilken behövsi nära anslutning till boende och arbeten.Lokalhyresgästen bör kunna känna sammatrygghet i besittningen av sin lokal som debostadsrättsboende i samma hus har i besittningenav sin bostadsrätt.Socialdemokraterna har i andra sammanhangvägrat att förstärka det indirekta skyddet förlokalhyresgäster när vi lagt fram förslag i denriktningen. Det här är ett annat exempel på en avoginställning mot lokalhyresgäster. Vad är motivet,? Vill ni inte ha dem bland deboende? Vill ni inte ha variation i bostadsområdenaoch i stadskärnorna? Föredrar ni fortfarandekategorisering i boendet? Det är tydligen så. Enligtmajoriteten skall man bo på ett ställe, arbeta på ettannat, få service på ett tredje, handla istormarknader och få långa tröttande resor med andra trafikmedel till jobb och service. Vi villskapa ett mer harmoniskt samhälle med mindrestress och mindre tröttande resor. Önskemål om ettnära integrerat boende och så långt möjligtkompletta lokalsamhällen är bakgrunden till vårtkrav på likställdhet för lokalhyresgäster ibostadsrättslagen.Beträffande den s.k. vetorätten förbostadsrättshavare redovisas delade meningar ibetänkandet. Den innebär att enbostadsrättshavare enligt nuvarande lagstiftningkan motsätta sig ett beslut om om- och tillbyggnad,om hans bostadsrätt blir utsatt för en försämring avinte ringa betydelse, som lagtermen lyder. Den tasnu bort. Det är svåra avvägningar mellan å enasidan rätten att stoppa en åtgärd som är till fördelför övriga boende och å andra sidan den fullabestämmanderätten för den enskilde över sin egenlägenhet. Vi tror att ett ägande i föreningsform ochi solidaritet med och anpassning till föreningen ochövriga medlemmar har ett värde och ett innehålloch att det finns med i bedömningen när någonändå väljer denna boendeform.Lagstiftningen understryker mycket storåterhållsamhet i de fall en ombyggnad måste skeutan den enskildes medgivande. Från sidadelar vi den uppfattningen och tycker attäganderätten så långt som det är rimligt inte skallträdas för när. Vi tycker till skillnad frånmajoriteten att denna restriktiva hållning är likaviktig oavsett om det är en större eller en mindreåtgärd som skall göras i lägenheten. Det finns ingetsom motiverar att man skall gå hårdare fram motdet egna självbestämmandet bara för att åtgärden iett visst fall skulle vara av ringa betydelse för denenskilde bostadsrättsboende. På den punkten vill viskärpa lagen till förmån för den enskilde ochäganderätten.Herr talman! Slutligen vill jag anmäla att centernsriksdagsgrupp står bakom samtliga de reservationersom företräds av representanter iutskottet. För att spara kammarens tid yrkar jagendast bifall till reservationerna nr 6 och 22. I demoment där centerreservationer inte står emotyrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf.116 ():Herr talman! Man skulle av en speciell anledningkunna hålla detta betänkande om en nybostadsrättslag mot sitt öra, nämligen därför att detär väldigt talande. Det berättar framför allt tresaker.För det första är det ytterligare ett av mångabetänkanden som innehåller fler och längre lagar,paragrafer och lagtexter. Den som studerarbetänkandet närmare finner att utskottets textomfattar 35 s. Ytterligare 47 s. består av lagtext,sida upp och sida ner. Och inte nog med det -- påytterligare två sidor redovisas text som utskottetändrat i förhållande till regeringens förslag.För det andra kan man konstatera att lagarnasinriktning i huvudsak är att minskabeslutanderätten för de enskilda människorna --bostadsrättshavarna och förbostadsrättföreningarna -- dess värre inte att ökaden, vilket vi moderater vill.För det tredje framgår av betänkandet att vimoderater, ofta med stöd av och iblandcentern, vill gå motsatt väg. Vi vill ha färre lagaroch mer frihet åt medborgarna.Jag vill nämna några områden därutskottsmajoritetens och åsikter gårisär. Det första gäller antalet lägenheter i ett hussom krävs för att bilda bostadsrättsförening.Utskottsmajoriteten säger att det skall vara minstfem. Vi moderater säger att det skall vara minst trelägenheter.Spelar det någon roll? Ja, faktum är att i mångasamhällen i finns många äldre, storafristående hus med fyra lägenheter i varje. Dehusen skulle fungera alldeles utmärkt sombostadsrättsföreningar. Det skulle finnas naturligaförutsättningar för samarbete mellan de boende,kontakter, gemensamt ansvarstagande m.m.Socialdemokraterna vill inte låta de här små ochnaturliga gemenskaperna utvecklas. Man kan frågasig varför. Det frågar jag mig men ävensocialdemokraterna.Sedan tycker jag också att majoriteten som stårbakom betänkandet visar upp en tendens tillklåfingrighet. Ett exempel är att man vill förhindrabostadsrättsföreningar att tillåta medlemskap förjuridiska personer. Det borde vara upp tillföreningarna själva att avgöra detta, tycker vimoderater i varje fall.Det föreslås också att styrelsens medgivandeskall behövas för att man skall kunna upplåta enlägenhet i en bostadsrättsförening i andra hand som redan är medlem i sammabostadsrättsförening. Det finns anledning att frågavilka argumenten är för detta. Det är ytterligare ettexempel på klåfingrighet och på försöken attminska inflytandet för dem som bor i enbostadsrättsförening.Vidare har det föreslagits att den enskildebostadsrättshavarens vetorätt vid ombyggnaderm.m. Trots att man i enbostadsrättsförening i princip äger sin bostadföreslås att den möjligheten skall minimeras.Redan i dag krävs faktiskt mycket starka skäl för attden enskilde bostadsrättsinnehavaren skall få sinvilja igenom, men man vill minska den möjlighetenännu mer i det förslag som föreligger på riksdagensbord.Det finns också regler om hembud i det härförslaget. Det är något som vi moderater anser intebehövs, därför att det är principiellt förkastligt påbostadsrättsmarknaden.Ett annat exempel på att man vill detaljreglera överhuvudet på dem som är aktiva i enbostadsrättsförening är när utskottsmajoritetentycker att de boende och medlemmarna i enbostadsrättsförening inte ens skall ha chans att väljavilka som skall sitta i den egna styrelsen. Det bordesjälvklart vara de boende själva.Vi kan också se att socialdemokraterna, beroendepå i vilken position de är, har olika uppfattningarom människors boende. Jag vill hänvisa till den s.k.storstadsutredningen, som presenterade sinrapport för inte alltför länge sedan. Där hette detatt det var viktigt att underlätta ombildningen avhyresrättsbostäder till bostadsrättsbostäder, delvisdärför att många vill det. Vi vet via olikaundersökningar att nio av tio svenskar vill äga sinbostad. vet vi att många har synpunkterpå allmännyttans sätt att sköta sin verksamhet ochhyresrättsbostäderna.Vi moderater vill öka möjligheten att ombildahyresrätter till bostadsrätter. Vi vill också ha bortförbudet mot dubbelupplåtelse, dvs. förbud mot atten bostadsrättsförening skall kunna äga en lägenhetsom sedan hyrs ut till dem som vill bo kvar medhyresrätt, om de inte vill vara med och bildabostadsrättsförening.Vi tycker att det är viktigt att återge rätten till enenkel majoritet att ombilda sin fastighet frånhyresrätt till bostadsrätt, dvs. det som gällde förut.En sista liten kommentar vill jag föra fram här ikammardebatten som gäller ikraftträdandet avförändringarna. Man föreslår att ikraftträdandetskall ske , dvs. om knappt tvåmånader. hinner knappast ennormal remiss i en liten kommun av. Härhandlar det om väldigt många fritidsengagerade,aktiva i bostadsrättsföreningar som inte har tid attsätta sig och läsa nya utgåvor av svenskförfattningssamling och vad det nu kan vara. Detrimliga vore att man i varje fall gav dem något mertid, till den , att ta till sigförändringarna.Herr talman! Jag stöder samtliga moderatareservationer i betänkandet men nöjer mig med attyrka bifall till reservation 9.Avslutningsvis vill jag fråga utskottsmajoritetenstalesman: Vad är det för fel med att låta dem sombor i fristående fastigheter med fyra lägenheterbilda en bostadsrättsförening? Riskerar man att fåför nära kontakt mellan de boende? Eller vad äregentligen skälet?Anf. 117 ():Herr talman! I förslaget till bostadsrättslag frånden socialdemokratiska regeringen är det ett antalfrågor där liberalerna har en annanåsikt. Jag skall nämna några.När det gäller antalet lägenheter i föreningenshus m.m. föreslås nu ett tillägg till bestämmelsernamed krav på minst fem lägenheter. Vi vänder ossmot att det krävs så många som fem medlemmarresp. lägenheter för att bilda en förening. Det finnsmycket som tyder på att även hus med tre och fyralägenheter kan vara lämpliga för denna form avupplåtelse.Att juridiska personer kan förvärva bostadsrätterkan i vissa fall utgöra ett problem. Det är vimedvetna om. Bostadsrätt som upplåtelseformbygger på en kooperativ ide, grundad på enskiltägaransvar och kollektivt förvaltaransvar.Folkpartiet liberalerna håller med om att det kanfinnas skäl som talar för en utökad möjlighet förbostadsrättsföreningar att vägra juridiska personarmedlemskap. Men regeringens förslag till lösningav detta problem, som i sin tur bygger på densärskilda utredarens förslag, bär tyvärr prägeln aven kompromiss mellan avtalsfriheten och framförallt bostadspolitiska skäl, men ocksåbostadsrättsföreningarnas intresse av att ha direktansvarskännande medlemmar. Vi anser attförslaget bör beredas ytterligare och att det inte kangenomföras i den utformning som det har nu.När det gäller bostadsrättshavares vetorätt har viockså en annan uppfattning än utskottsmajoriteten.Vi är väl medvetna om att bostadsrättshavarensstarka ställning när det gäller förändringar i denegna lägenheten ibland kan vara ett hinder förgenomförande av vissa om- och tillbyggnader.Därför anser vi också att vetorätten i vissa fall inteskall vara absolut.Socialdemokraternas negativa inställning tillbostadsrättsboendet märks också genom att deförsöker reglera priserna. Den socialistiskariksdagsmajoriteten ändrade lagen såatt hembudsskyldighet blev tillåten. Detta skeddepå förslag av majoriteten i bostadsutskottet ochutan att någon beredning av ärendet skett.Någon ändring i gällande regler om hembudföreslås inte i den nya bostadsrättslagen.Folkpartiet liberalerna vill emellertid gå i motsattriktning. Enligt vår uppfattning finns det inga skälsom talar för att bibehålla ett system som innebärkontroll över prisbildningen påbostadsrättsmarknaden.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation 15.När det sedan gäller ändring i stadgar anförutskottsmajoriteten att detta är en fråga förmedlemmarna i en bostadsrättsorganisation. har tyvärr inte praktiskmöjlighet att själv ändra sina stadgar utangodkännande av viss riksorganisation. Det måstevara en självklar rätt för varje lokalbostadsrättsförening att ha den fullabeslutanderätten i viktiga frågor.Låt mig nu redogöra för ett par praktiska fall sominträffat i tillsätter en styrelse, somhar hela det ekonomiska ansvaret. ,som inte har någon form av ansvar, kan enligt 49 §på stämman lägga in veto mot allt vad styrelsenföreslår, alltså utan att ha någon form av ansvar.Styrelsen har det ekonomiska ansvaret, kan straffasenligt lag och kan få betala skadestånd, men denhar inte möjlighet att på stämman få igenom sinaförslag helt, utan en kooperativ organisation kaninlägga sitt veto.Ett annat exempel. Inom den härbostadsrättsföreningen finns det nybyggdafastigheter och dessutom en gammal fastighet, somhar renoverats på ett sådant sätt att det finnsmycket att säga om just detta.Bostadsrättsinnehavarna har inte fått påverka dethär, men de får vara med och betala kostnaderna. Idet konkreta fallet får de betala . extra på sinmånadshyra för att bekosta de reparationer somgjorts i fastigheten.Bostadsrättsinnehavarna vill avyttra den härfastigheten, för de anser inte att den är räntabel,men den kooperativa organisationen inlägger ännuen gång sitt veto.Jag hade eninterpellationsdebatt med bostadsministern om justde här frågorna, och då hänvisade han föreningentill domstol för prövning av frågan. Man skall alltsågå till domstol för att få rätt att påverka beslut sominnebär att man måste vara med och betala. Jagtrodde faktiskt att den formen av livegenskap äravskaffad i Sverige.Man pratar så mycket om boendedemokrati. Jagtrodde att det gällde även bostadsrättsinnehavare.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation21.Till sist vill jag också säga att folkpartietliberalerna anser att det måste bli enklare att bildabostadsrätter. Därför måste kravet på att enkvalificerad majoritet av hyresgäster står bakom enintresseanmälan ändras till ett krav på enkelmajoritet. Det är viktigt att den svenskabostadspolitiken avregleras, och ett led i detta är attde hyresgäster som vill skall få ett ökat ansvar i sittboende. Det skall gälla även de hyresgäster som bori allmännyttan.Det finns inga bärande skäl för en så stor andeloffentligt ägda bostäder som vi har i . Desom vill hyra sina bostäder skall naturligtvis även ifortsättningen få göra det, men den som vill ägabostaden måste också få rätt att göra det.För övrigt, herr talman, vill jag säga att folkpartietliberalerna står bakom alla de reservationer därdess ledamöter är reservanter, men jag yrkar alltsåbifall bara till nr 15 och 21.Anf. 118 ():Herr talman! Jag får ibland frågan varför jag ochvi vänsterpartister inte gillar bostadsrätt. Då vill jagpåpeka att det gör vi visst, men vi gillar inte denbostadsrätt som innebär att man har släpptspekulationen med bostäder fri. Vi har lagt framförslag här om att man skall utvidga denhembudsmöjlighet som de föreningar som äranslutna till bostadskooperationen har under tre år.Den skall utvidgas till alla typer avbostadsrättsföreningar och också i tiden. Den skallinte begränsas till de här tre åren. Därmed har jagockså svarat på att jag vill ha en jämställdhet mellande olika centralorganisationer som organiserarbostadsrätter. Det skall innebära ett obligatoriskthembud för samtliga utom vid byte.Vi gillar alltså en form av upplåtelse som innebäratt de boende själva i demokratiska formerbestämmer över sitt boende. Det gäller bostadsrätt,det gäller kooperativ hyresrätt och det gällerhyresrätt med ett utvecklat boendeinflytande.I den här demokratiska belysningen finns enegendomlighet i bostadsrättslagen, nämligen attbostadsrättshavarna inte själva på stämmanegentligen har rätt att utse mer än en minoritet avsin egen styrelse. Där har vi för ovanlighetens skullfått med oss på att förändra lagen såatt årsmötet, stämman, skall utse hela styrelsen.Samtidigt kan man naturligtvis ha en sådan ordningatt vissa av styrelsemedlemmarna skall föreslås aven kommun eller en centralorganisation, menstämman, medlemmarna själva skall utse hela sinstyrelse.Vi tycker inte att förslaget om att man skall kunnabegränsa möjligheterna till medlemskap förjuridiska personer är tillräckligt. Vi menar att manskall införa ett förbud mot medlemskap förjuridiska personer i lagstiftningen.Bostadsrättsformen är ju en förening av de boendesjälva och inte av några företag som t.ex. upplåterövernattningslägenheter. Dessutom är, som allakänner till, intresset att ombilda hyresrätt tillbostadsrätt inte bara en följd av att man vill ökainflytandet. Det handlar också om att man tror skall göra fina klipp, åtminstone i en del lägen,genom en omvandling från hyresrätt tillbostadsrätt. Vi vill att detta inte skall styra den härombildlingen. Vi menar att om man blandhyresgäster vill ombilda det till en annanupplåtelseform skall alla hyresgäster i huset varaöverens om detta för att det skall få ske. Då har viingenting emot det. Men det skall krävas att allahyresgäster helt enkelt kommer överens för att manskall kunna göra en ombildling från den enaupplåtelseformen till den andra.Slutligen har vi ett förslag om att man skallbegränsa insatsens storlek vid kooperativ hyresrätt.Detta för att de insatser som bestäms där inte skallhindra dem som inte har så god ekonomi att varamed i den kooperativa hyresrätten.Herr talman! Jag står bakom samtliga reservationerdär är med, men jag yrkar bifall tillreservationerna 4, 16, 17 och 26.Anf. 119 ():Herr talman! En revidering av bostadsrättslagenkan jag inte uppfatta som någon särskilt storpolitisk händelse. Jag tänker vara ganska kortfattadhär.Jag kan instämma i påpekande attbetänkandet är en stor bok, men jag tycker att detär en mycket stum tegelsten, som jag i stort sett intetycker leder någon vart. Det är någradetaljregleringar, delvis åt det positiva hållet förbostadsrättsföreningarna. Bostadsrätten har jufungerat bra i olika tappningar . Den hargett oss här i många bra bostäder som medrätta kännetecknar en god svensk bostadsstandardinternationellt sett. Jag har själv växt upp i enalldeles utmärkt HSB-lägenhet medöppen spis och annat fint som man kunde bygga påden tiden i HSB-lägenheter.Jag tycker inte att den här revideringen avbostadsrättslagen leder särskilt långt. Jag skulle iden här sena timmen ändå vilja väcka en tanke påen vidare diskussion som inte bara handlar omupplåtelseformer. Jag undrar om det inte är dags attbörja fundera i banor om att renodla tvåupplåtelseformer, hyra och äga. Bostadsrättenfinns ju på något sätt mitt emellan. De flestamänniskor har, genom den marknad som haruppstått på bostadsrättens område, uppfattatbostadsrätten som att man äger lägenheten, ävenom det juridiskt sett inte är på det viset.