prot · GE09125 · 1991-06-04 00:00:00 — Det har då tydligen varit bra för regeringenatt ha denna mera informella organisation, som intepå något sätt har påverkat de olika departementensberedningsansvar.Med denna motivering låter jag mig nöja och yrkarbifall till utskottets anmälan i alla delar.Anf. 14 Tredje vice talman ():Herr talman! I mycket kan jag instämma i vadutskottets ärade ordförande här har sagt. Hanredovisade något utförligare än vad jag gjorde i mittanförande en del av de punkter där utskottet ärenigt i sin kritik mot regeringen. Det är naturligtvis,som ordföranden framhöll, en styrka att vi harkunnat uppnå enighet härvidlag, och förtjänstenför detta faller naturligtvis i rätt stor utsträckningpå utskottets ordförande.När det gäller administrativ praxis, regeringens sättatt hantera sina uppgifter, inte minst visaviriksdagen, hade jag en hel del kritik i mittinledningsanförande, som berördebara i förbigående. Det har ju varit så attregeringen när det har blivit kritiserad har sagt: Detmå vara si och så i den frågan, men när det gällerkonsten att regera är socialdemokrater mästare iSvea rikes land. Det tycker inte jag.Den omorganisation som uppehöllsig vid har såvitt jag har kunnat se -- regeringen harju full frihet att organisera sig som den vill -- intelett till någon speciell effektivitet iregeringsarbetet. Det framgår t.ex. om mangranskar regeringens sätt att hanterapropositionsavlämnandet i . Snarare hardet varit värre . Det har varitsvårare att få fram propositioner i viktiga ärenden.De har kommit sent, senare än vid angivna tider,och det har åstadkommit mycket bekymmer förriksdagen och för de partier som verkar i ,som jag sade i mitt inledningsanförande.På den här punkten är det alltså angeläget att medbreda streck understryka den kritik som utskottetriktar emot regeringen. Regeringen har inte varitsärskilt effektiv.Olle har, enligt min mening med rätta,blivit hyllad av tidigare talare. Jag försummade attgöra det i mitt inledningsanförande -- det är såvittjag kan förstå litet osäkert hur det blir framöver. Vihar ju flera större debatter kvar inom KUsämnesområden, och jag antar att att delta också i någon av dem. Men dettaär under alla omständigheter den sistagranskningsdebatt som deltar i, ochmed anledning av det vill också jag uttrycka minstora uppskattning av den energi och denskicklighet som har hanterat sittsvåra värv med. Jag har en viss erfarenhet av enmotsvarande position, så jag vet att det kan vararätt jobbigt att vara ordförande ikonstitutionsutskottet.Vad som har varit utmärkande för ärju att han i alla lägen har varit mycketförekommande och omsorgsfull och att han har haftlätt att resonera med ledamöter inom utskottet.Han har spritt en trivsam stämning omkring sig.Denna vänlighet som alltid har utstrålat från OlleSvensson har jag särskilt uppskattat.Olle har också varit mycket skicklig ochmycket kunnig. Jag vill gärna lyfta framyttrandefrihetsområdena, tryckfrihetsområdena,frågor som rör sekretess och liknande. Där tillhörOlle utan tvivel landets allra främstaexperter. Utöver den politiska bedömning som vihar haft att göra har det naturligtvis varit av mycketstort värde att ha tillgång till dennaexpertiskunskap som ordföranden själv besitterinom dessa för utskottet så viktiga områden.Jag har alltid tyckt om att samarbeta med OlleSvensson. Det har varit givande och angenämnt.Även om vi i granskningsdebatterna ibland hardrabbat samman, har det inte efterlämnat någrasåriga spår. Det har varit lätt att umgås även efterordentliga kubbningar i denna talarstol, och så skalldet ju vara i . Jag är övertygad om att OlleSvensson kommer att följa utskottets verksamhetmed stor uppmärksamhet även efter det att han harlämnat denna kammare.Kammaren övergick till att debattera Olovligavlyssning m.m.Anf. 15 ():Fru talman! Utskottet har bara ibegränsad omfattning sysslat med den s.k. EbbeCarlsson-affären, eller om man så vill de händelsersom följde efter mordet på . Det har råttenighet om att ligga lågt, inte därför att defrågetecken som finns ur utskottets synvinkel skullevara uträtade, utan därför att flera rättegångar harblivit avsevärt försenade.Ebba Carlsson-affären blev offentlig den 1 juni1988. Dom i den s.k. smugglingsaffären faller iförsta instans i övermorgon, , på Svenskaflaggans dag. Det innebär att det dröjt innanvi får ett domstolsutslag i detta sammanhang.Det är självklart att detta innebär komplikationerför det riksdagsutskott -- KU -- som enligtregeringsformen har till uppgift att granskaregeringens inblandning i affärer av detta slag. Enså lång tidsutdräkt har naturligtvis ocksåkonsekvenser för det rättsliga maskineriet, men detskall jag inte gå in på här -- det förbjuderregeringsformen.När m.fl. framträdde införkonstitutionsutskottet hänvisadede gång på gång till kommande rättegångar för attinte behöva svara på vissa viktiga frågor. Gång pågång sade de och deras advokater: Det här kan viinte svara på , därför att vi har rättegångarframför oss.Några juridiska hinder fanns det emellertid inte föratt tillmötesgå utskottet och hjälpa till att bringaklarhet i de märkliga händelser som följde avmordet på . Jag vill erinra om att någraav de åtalade s.k.Bofors-direktörerna kom tillutskottet mellan det att åtal hade väckts mot democh den rättegång som sedan följde och svarade påutskottets frågor. och hanskumpaner vägrade att svara på vissa frågor, tillskillnad från Bofors-direktörerna, genom att skyllapå en kommande rättegång.KU respekterade 1988 och 1989 . önskemål att slippa svara på viktiga frågor.Men vi gjorde helt klart att vi avsåg att återkomma.Och där är vi nu.Huvudförhandlingarna i såväl buggnings- somsmugglingsrättegångarna är nu avslutade. Dom harfallit i första instans i buggningsrättegången. Därhar framkommit intressanta uppgifter som rörregeringens roll i den s.k. framstår för mig som rimligt att utskottet nu tarinitiativ till att slutföra de utfrågningar som harhållits för att bringa klarhet i denna affär. Det börske innan det konstitutionsutskott som sitterskils åt genom att ett val förändrarsammansättningen av utskottet.Det finns nämligen en rad obesvarade frågor. Enligt vittnesmålenfrån dåvarande rikspolischefen i smugglingsrättegången spelade honen långt mera aktiv roll när det gällde att styramordutredningen än vad som framkom i KU-förhören. Uppenbarligen gav hon direktiv attsärskilt arbeta med det PKK-spår som EbbeCarlsson och hans omgivning så hårt drev. Omdetta skulle vara korrekt, är det ett solklart fall avministerstyre, och detta i ett utomordentligtkänsligt ärende.Det är fortfarande oklart varför man ringdestatsminister när fastnade i tullen i i juni 1988med avlyssningsutrustning i bagaget. Det torde intetillhöra vanligheterna att man ringerstatsministern -- som då befann sig i --när någon åker fast i tullen i Helsingborg.Vidare är det inte klarlagt vadavlyssningsutrustningen egentligen skulle användastill. Handlade det bara om att avlyssna den s.k.källa A? Jag tror inte det. Behövde man den mängdutrustning som togs in bara för detta? Jag tror intedet. Vem eller vilka skulle sköta utrustningen? Vardet bara personal ur säkerhetspolisen? Eller varandra, utomstående, redan vidtalade? Fanns detandra inblandade? Och är det verkligen troligt attdet ändamål som uppgivits för att sätta i gång denhär avlyssningen är korrekt? Var det helt andrasaker som det handlade om, och det var därför manvidtog de här åtgärderna?Men det finns fler obesvarade frågor. Varför valdeman att föra in utrustningen genom ?Var det därför att man tvangs ändra planerna påkurirpost? Vad spelade för roll i dethär sammanhanget?Att svensk kurirpost används för transport avelektronisk utrustning, vet vi. Det har t.o.m. gått såtill att skador har uppmärksammats. Den svenskaregeringen har fått betala skadestånd på grund avatt elektronisk utrustning har uppfört sig på visstsätt. Kan ytterligare utrustning ha förts in som viinte känner till?Det har uppstått en diskussion om ivilken utsträckning talat sanning iolika sammanhang, bl.a. inför KU och JK. Bl.a.har nya element tillkommit i fråga om relationernamed den franska säkerhetspolisen. Vi har fått viamedia del av en promemoria från svenskt håll, ochdet fanns en fransk promemoria som KU inte harhaft del av. Det finns säkert betydligt mer materialsom berör märkliga händelser med ,m.fl. inblandade.Fru talman! Om man läser igenom utfrågningarna iEbbe Carlsson-affären är det lättatt konstatera att många nya fakta har kommit till.Påståenden och anklagelser har adderats. Samtidigthar mystiken tätnat på vissa områden, frågetecknenhar blivit flera, konstigheterna likaså.Frågan är nu om KU skall låta sig nöja med det somvarit, underlåta att lägga de återståendepusselbitarna på rätt plats, låta dem som gång pågång skyllt på kommande rättegångar få sägasanningen, hela sanningen och ingenting annat änsanningen, utan att kunna skylla på kommanderättegångar.Detta är viktigt att ta ställning till. Skall vi låtasaken bero? Är inte uttjatade? Är vi inte alla trötta på denhär historien? Men vore det inte bra att skapa denklarhet som ändå går att skapa innan alltför lång tidhar förflutit, innan den glömska som vi fått såmånga exempel på i denna affär blir total?Självklart tycker de som har något att dölja att detvore skönt att slippa ytterligare KU-utfrågningar.Det förstår jag så väl. Och kanske några avutskottets ledamöter tycker att det är skönare attsamla krafter inför en förestående valrörelse, istället för att ägna några förhoppningsvis vackrajulidagar åt att genomföra de utfrågningar som vikan hoppas blir de sista i denna sorglustiga affär.Fru talman! KU skall nu avvakta dom ismugglingsmålet som faller . Den röremellertid bara en del av allt det som hänt sedan visenast granskade . Den 10juni, , skall utskottet ha ett extrasammanträde för att ta ställning till om det blirnågra utfrågningar i sommar.Fru talman! Jag hoppas att utskottets majoritet görett försök att räta ut de frågetecken som finns. Frånmoderata samlingspartiets sida är vi beredda attmedverka till att all upptänklig klarhet som kanuppnås kommer före valet. Vi har ju sagtgemensamt i utskottet att vi under innevarandemandatperiod skall slutföra utfrågningarna i EbbeCarlsson-affären. Låt oss leva upp till detta löfte!Anf. 16 ():Fru talman! Frågan om olovlig avlyssning ochinförsel av utrustning för avlyssning har, precis somAnders varit inne på, sysselsattkonstitutionsutskottet och det svenskarättsväsendet . I moderaternassärskilda yttrande framhålles det att de härfrågorna har en konstitutionell räckvidd. Om dettaär vi naturligtvis överens. Det är därför som KU iflera betänkanden behandlat frågan om olovligavlyssning och den numera mycket omtaladeinförseln av avlyssningsutrustning som slutade såsnöpligt i Helsingborg.Även i årets betänkande redovisas ärendet så långtsom det nu är möjligt med hänsyn tagen till denrättsliga prövning som pågår. Det kan kanske varapå sin plats att erinra om att den skrivning som nuåterfinns i granskningsbetänkandet är enhällig.Alla partier står bakom utskottets skrivning.Det särskilda yttrande som har fogattill utskottets betänkande på denna punkt berör ihuvudsak sådana frågor som kan komma att fåbetydelse i ett framtida granskningsarbete och somegentligen, , då i sak inte skalldiskuteras i dag.Domen i buggningsmålet mot , och har överklagats, det vetvi. Ärendet beräknas komma upp först någon gångi höst. Mot den bakgrunden är det naturligtvisförvånande att genom ett särskiltyttrande försöker initiera en debatt i den frågan , som han egentligen själv anser inte varafärdiggranskad. är det ju så, AndersBjörck, att vi saknar på den här punkten ettfaktaunderlag och uppgifter om att något egentligtnytt har tillkommit som kan ha intresse frångranskningssynpunkt.Den för mest intressantafrågan är huruvida dåvarande justitieministern eller hans medarbetare känt till ellermedgivit elektronisk avlyssning. Utskottetkonstaterar att det inte framkommit någrauppgifter som föranleder utskottet att ändra sinbedömning . Då skall det kanske tilläggasatt utskottet inte fann någon som helstanledning att rikta kritik mot . Attdet förhåller sig på det sättet har ju medge i utskottet. Likväl försöker han att ta upp en debatt genom sitt särskildayttrande och genom att misstänkliggöra ett f.d.statsråd utan att egentligen ha någonting påfötterna.Nu uppfattade jag det ändå som om sitta inne med vissa uppgifter som inteframkommit vid granskningen 1989. Då tycker jagatt det är litet märkligt att inte harframfört de uppgifterna under årets granskning ochutskottets behandling. Det hade varit rimligt attgöra det eller, om det fanns några nyheter, attredovisa detta i en reservation eller i det särskildayttrandet som har.I detta särskilda yttrande försöker göra ett stort nummer av att regeringendiskuterat frågan om abolition och begränsningar imålsägares rätt att biträda åtal. Visserligen berördeinte detta i sitt anförande här, mendet står dock i det särskilda yttrandet, och därtycker jag att man kan läsa fram att ugglor i mossen.Anders finner regeringens agerande på dethär punkterna märkligt som det står i det särskildayttrandet. Detta trots att mycket välkänner till att ansökte om abolitionden . Det hade väl varit märkligt,, om inte regeringen i den situationsom var rådande hade penetrerat abolition som enmöjlighet att skydda rikets intressen? Att fråganom abolition blev ett formellt ärende hosregeringen berodde ju på att det kom en skrivelsefrån med en sådan begäran. HansHolmérs ansökan avslogs av regeringen sextondagar efter att den hade lämnats in. Märkligare änså var det faktiskt inte.I det särskilda yttrandet finner detockså märkligt att regeringen visat intresse för attbegränsa målsägares rätt att delta i rättegång.Denna fråga bereds fortfarande i regeringskansliet.Vad som har förevarit på den punkten och varfrågan befinner sig redovisas utförligt iutskottets betänkande. Man måste nog, vill jagtillägga, vara utpräglat inbilsk för att finna någotmärkligt i den beredning som har skett på dennapunkt i regeringskansliet.Det är riktigt som säger att dom iden s.k. smugglingsrättegången faller den 6 juni.KU kommer mycket noggrant att ta del av vaddomen innehåller och vad som har förevarit undersjälva rättegången. Fram till dess utesluter inteutskottet att en fortsatt granskning kan komma attske. KU sammanträder, precis som , för att ta ställning i dessa frågor.Då får vi väl lämna den eventuella debatten somkan följa på grundval av detta till en annantidpunkt.Med detta yrkar jag bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 17 () replik:Fru talman! Om vi går exakt i tidensade , och en radandra socialdemokrater precis samma sak. Dettavar ingenting att bry sig om. Det här var väl ingetkonstigt. Detta var konspiratoriska inlägg avAnders och övriga som krävde att KU skulletitta på detta. Halva fick vi somville ha klarhet, slåss för att få fram öppenhet ochöppna utskottsutfrågningar. , fru talman, inte ett skvatt den gången för attdriva fram någon öppenhet i den här frågan. Detvar inte socialdemokraterna, varken i eller utanförkonstitutionsutskottet, som drev fram att vi fickden öppenhet som vi ändå fick.Jag rekommenderar alla att läsa igenom vad somsades då. Tvärsäkerheten om att där inte fannsnågonting att bry sig om var ju formidabel. KurtOve har inte lärt sig någonting under dehär åren.Jag vill ändå säga att det naturligtvis är viktigt att vislutgranskar detta om vi kan det. Det är intekonstitutionsutskottets fel att rättegångar har blivitså försenade och att det har innan vi får domi en, juridiskt sett, mycket okompliceradsmugglingsaffär. Den kan dock vara politisktintressant. Det är icke felatt det tar . Hade vi haft en annan tidsplan idet rättsliga maskineriet hade vi kunnat klara avdetta, vilket vi en gång hoppades, betydligttidigare. Då hade vi sluppit dagens diskussion.Problemet är ju att de inblandade konsekvent harsagt att de inte vill svara på några frågor på de härkänsliga områdena, som jag indikerade, förrändom har fallit i de mål som finns. Det har virespekterat. De har inte någon rätt att vägra svarapå frågor, men vi har respekterat detta, eftersom vihar tyckt att det varit rimligt.Efter det inlägg som har hållitär det väl stor risk att han och hans partivännerkommer att blockera en fortsatt öppenhet i den härfrågan. Jag tror, fru talman, att man då kommer attgöra samma misstag som 1988.Anf. 18 ()replik:Fru talman! Att är konspiratoriskhar jag säkert sagt i åtskilliga debatter med AndersBjörck. Jag tycker nog att hans framträdande i denhär repliken också ger bevis för att det förehåller sigpå det sättet. Jag försökte ändå i mittinledningsanförande slå fast att det är ett enigtutskott som står bakom de skrivningar somkonstitutionsutskottet har gjort. villlikväl föra en debatt kring områden som vi inte harprövat i utskottet ännu.Vi socialdemokrater utesluter ingalunda att det kanfinnas anledning för attfortsätta att granska den här frågan. Men som lägetär , när dom faller , är det ganskarimligt att avvakta dessa innan vi sätter igång en våldsam granskningsdebatt i ärendet. Detär också rimligt att vi tar del av vad som har kommitfram i domen och skaffar oss vetskap och kunskapom vad som har skett under det pågående målet.Sedan får den framtida diskussionen ikonstitutionsutskottet avgöra hur vi skall hanterafrågan fortsättningsvis.Jag vill gärna säga till , och jagtycker att det framgår av de skrivningar som viockså har gjort i utskottsbetänkandet, att det finnsen del andra områden som också kan varaintressanta att granska för utskottet. De haranknytning till det som vi talar om , t.ex. detfaktum att justitieombudsmannen utreder denrättsliga processen i avlyssningsmålet. Även JOavaktar dom . Det är alltså möjligt att vihär, precis som vi skriver i utskottsbetänkandet, närJOs utredning blir klar, kanske kommer att fåanledning att granska regeringens befattning medfrågor som har med sekretess att göra i sambandmed rättegången i avlyssningsmålet i Stockholmstingsrätt. Nog finns det en öppenhet frånsocialdemokraternas sida att verkligen pröva denhär frågan. Man skall verkligen varakonspiratorisk, , om man skall hittaanledning att angripa socialdemokraterna från deutgångspunkter som gör.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att jag är särskildkonspiratorisk. Jag vill bara erinra om att jag fickden beskyllningen ,1988. Vad jag sade då och vad jag trodde då, ochjag var ingaludna ensam, visade sig väl vidaöverträffas av verkligheten. i efterhand tyckerjag att problemet var att jag inte var tillräckligtkonspiratorisk. Det är nog bra att vara litetkonspiratorisk i stället för att vara så godtrogen somen och annan var när den här affären blev offentlig.Ju mer man har rört i den, desto mer har det visatsig att de misstankar som har funnits faktiskt varitberättigade.Jag tror självfallet inte att ärgodtrogen i den här frågan, absolut inte. Han ärinte alls godtrogen. Han är en listig person som vetatt en fortsättning på den här affären kanske skullekunna vara skadlig för de parti han representerar iriksdagen. Jag har all förståelse för utgångspunkter i den här diskussionen.Nu har dock som sådantnaturligtvis ansvar att få fram de fakta som vi pågrund av rättsmaskineriet inte har kunnat få framtidigare. Vi bör få fram det före valet, precis som viresonerade 1988.Vad jag tycker är särskilt allvarligt, fru talman, äratt -- för att citera hans egna ord --har vidgått att han ljög inför justitiekanslern. När han blivit anklagad i dessasammanhang har han svarat: Ingen frågade mig.Det är utan tvivel så, fru talman, att det finns en radfrågor som borde ställas för att vi skall få fram helasanningen i denna historia.Jag hoppas att därvidlag är med mig. Några beslut fattar vi inte förrändom fallit i buggningsrättegången. Vi börgemensamt kunna hitta en vettig arbetsordningsom tar hänsyn till utskottets arbetssituation ochger rättsliga aspekterna. Vi bör se till att vi skiljeross från vårt granskningsuppdrag med den hedersom vi tycker att utskottet förtjänar efter dessintensiva arbete de tre senaste åren.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill gärna säga att det definitivt inteär någon list som ligger bakom mitt agerande idenna fråga. Det finns kanske anledning att än engång betona att de skrivningarkonstitutionsutskottet gjort har stöd av alla partieri utskottet. Där pekar påmöjligheter som kan finnas att fortsätta att granskadenna sak.Jag vill gärna säga till att jag inte ärett dugg orolig för mitt parti när det gäller den härfrågan. Jag tycker att jag utifrån den granskning hargjort har skäl att fälla ett sådant påstående. Detenda jag eftersträvar, , är att vi skallha ordentligt på fötterna innan vi gör en massauttalanden.Jag vänder mig inte emot att villfortsätta att granska detta ärende, men jag vändermig mot att man springer i väg och görinsinuationer och påståenden när man inte har detsakmaterial som man behöver för att kunna göradetta.Det är därför jag tycker att det är fel att i ett särskiltyttrande, som avgivit, tala ommärkligt agerande osv., när man ändå skrevunder att man inte kunde beslå ett numera föredetta statsråd med några oegentligheter på dettaområde.Innan någon springer i väg och fäller en massaomdömen tycker jag att skallse till att man har ordentligt på fötterna. Därefterskall vi göra granskningen och -- i händelse man harkommit på några oegentligheter -- ge vederbörandevad de förtjänar.Anf. 21 ():Fru talman! Egentligen skulle det över huvud tagetinte finnas något behov av denna diskussion i dennakammare. Men eftersom frågan ändå kommit upptycker jag man behöver visa vilken attityd man hari frågan om fortsatt granskning.Det vore en fördel om det fanns möjligheter attavsluta denna fråga , såatt det är samma personer som avslutar det hela ochsom också ägnat så många timmar och så mycketmöda åt denna förskräckliga historia.Jag har den uppfattningen att om vi skall ta uppdetta behöver vi ha som underlag nya uppgifterutöver dem vi tidigare fått fram. Har AndersBjörck några ytterligare bevis som inte varitföremål för utskottets granskning bör hannaturligtvis ta fram dem.Jag skulle som en allmän kommentar vilja säga attnär man nu ser litet mera översiktligt vad tidningaroch andra media rapporterar från rättegångarna,verkar det som om vi fick fram förvånansvärtmycket uppgifter och material under dengranskning vi gjorde under de hektiskasommarmånaderna 1988 med den uppföljning somblev efter valet. Men jag vill med bestämdhetdeklarera att det inte får vara så att vi i något slagströtthetens tecken, eller med argumentet att dettaär en så gammal och uttjatad fråga, säger attutskottet inte skall ägna sig åt denna fråga isommar. Det får inte ske. Det är nödvändigt attkomma till slutet i denna fråga.Min uppfattning när det gäller surdegar är att det ärbättre att få fram information och uppgifter -- juförr dess bättre. Jag har erfarenhet från andrasurdegar, t.ex. IB-affären, kopplingen tillsocialdemokratiska partiet, spionen i ,som finns kvar. Jag tror det är på grund av att maninte tog fram alla uppgifter i ljuset redan frånbörjan. Sådana här surdegar lever kvar med alltförmånga frågetecken. Surdegarna försvinner inte.Det finns vad jag skulle vilja kalla en symbolfrågasom blivit allt viktigare under rättegångarna här ivår. Det är frågan: Varför ringde man uppstatsministern i mitt ochinformerade honom när en underordnadtjänsteman fastnade i tullen? Svaret på den fråganhar vi enligt min uppfattning inte fått ordentligt iden granskning vi har genomfört. Det är möjligt attvi aldrig får svaret på den frågan. Då kommersurdegen att leva kvar lång tid framöver.Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i vadBirgit sagt om surdegar. I det avseendethar på ett förtjänstfullt sättklarat upp frågorna tycker jag. När det gällervapenexportaffärer, där vi ändå fått fram allt detmaterial man rimligtvis kan få fram, har vi dragitslutsatser. De har, tycker jag, agerat väldigt öppet.Socialdemokraterna har kritiserat sina statsråd, vihar varit med att kritisera våra.