prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Jag sade att det inte kan vara bara Sverigesom berörs av den här frågan, utan att det måstevara så att även andra länder berörs.Jag håller med om att det måstetill vilja. Men det är väl inte bara vilja från Sverigesom måste till, utan även från ochTyskland.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Den statliga redovisningen och revisionenFöredrogsFinansutskottets betänkande1990/91:FiU16 Den statliga redovisningen ochrevisionen (prop. 1990/91:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Inkomstskattefrågor m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU17 Inkomstskattefrågor m.m.Anf. 63 BO ():Fru talman! Jag tänker först ta upp de nödvändigapraktiska detaljerna i samband med avgörandet avett ärende i , och ställa de yrkanden somjag normalt kanske hade gjort i slutet avanförandet.I skatteutskottet har vi haft en diskussion ocht.o.m. en votering om hur man skall dela uppmomenten i betänkandet. Det innebär att manunder mom. 1 samlat en rad yrkanden i fleramotioner som var för sig hade förtjänat att ha etteget moment för att kammarens ledamöter skullekunna ta ställning till de olika förslagen; inte somett helt paket utan var för sig. För att ge kammarensledamöter den möjligheten yrkar jag under mom. 1i hemställan i skatteutskottets betänkande 17 bifalldels till motion 424 yrkande 1, dels motion 424yrkande 9 och slutligen i övrigt till reservation 1 idetta avseende.Jag yrkar också bifall enbart till de reservationerdär moderata ledamöter förekommer, i den månyrkande om bifall ställs till andra reservationer iresp. Jag villkorar alltså detta. Det finnsinga yrkanden om bifall i övrigt eftersom vi ärganska medvetna om ställningen vid voteringarna.Men om någon annan skulle yrka bifall tillreservationer under något moment skall självfalletde moderata reservationerna kunna ställas emotdessa yrkanden.Därefter till sakfrågan, som är nog så intressant ochdebatterad.Jag tycker att det skall bli intressant att såsmåningom höra inte minst varför skattetrycket jämt och ständigtskall höjas, så att regeringen tvingas rycka ut med 6miljarder kr. i krispaket, därför att regeringensskattepolitik och dåliga ekonomiska politik i övrigthar lett till en accelererande arbetslöshet som kanförväntas bli mer omfattande än på mycket länge iSverige. Det skall bli mycket intressant att höra hurman kan acceptera ett högt skattetryck medineffektiva offentliga monopol, mindre valfrihet förmedborgarna -- allt det som ett högt skattetryckleder till. Detta ger en hög arbetslöshet och mantvingas rycka ut med ett antal miljarder kronor somman hade sluppit betala ut om man i stället hadehaft en vettig skattepolitik. Det skall bli intressantatt lyssna på i detta ärende senarei dag.Det är ju uppenbart att det svenska skattetrycketskapar en mängd problem. I har vi ettskattetryck som, om man mäter det i förhållande tillden totala produktionen i , är ungefär 56 %av den s.k. bruttonationalprodukten. Om man serpå vilka olika skatter och avgifter en enskildindustriarbetare eller ett vårdbiträde betalar av sintotala arbetsersättning finner man att det ärlöneskatter, inkomstskatter, moms, tobaksskatt omman för den som röker, alkoholskatt för den somdricker, bensinskatt för den som kör bil, och för sittboende betalar man fastighetsskatt; skatt på detmesta. Sammantaget uppgår detta till uppemot tvåtredjedelar av den totala arbetsersättningen. Dettaskapar självfallet en situation där de enskildamedborgarna har alltför liten frihet att självadisponera över sina inkomster efter skatt. Det lederi sin tur till att de som människor och medborgaretvingas lita på att politikerna använder de pengarsom tas i skatt på ett förnuftigt och vettigt sätt. Deblir beroende av bidrag.Vi genomförde, genom beslut i riksdagenskammare, en skatteomläggning. Vi moderatermotsatte oss grundtanken om ett oförändratskattetryck. Man sänkte marginalskatten, dvs.skatten på inkomstökningar, vilket var nödvändigt,men man höjde en mängd andra skatter i stället.Det ledde till att man fick ökade bidrag på ungefär11 miljarder kronor. Detta skedde för att intealltför många skulle förlora på grund av att manskulle ha ett oförändrat högt skatteuttag i Sverige.100 000-tals människor och familjer blev beroendeav bostadsbidrag och litet mindre än 100 000pensionärer blev beroende av kommunalabostadstillägg för att ta några exempel. Genom attmänniskorna på det viset blir bidragsberoende ochäven på andra sätt utlämnas till politikerna -- för attde skall kunna lösa den uppgift de har tagit på sig --tappar man egenbestämmandet.Det är uppenbart att vi inte har klaratsjukvårdsmonopolet eftersom människor dör i köntill operationer. Det fungerar inte tillfredsställande.Det beror inte på personalen, kompetensen ellerkunskapen. Det beror på att det är ett monopol, ettpolitikerstyrt monopol. Det är litet märkligt attsocialdemokraterna -- som, i alla fall som jaguppfattar det, historiskt har växt fram som rörelseen mot privata maktkoncentrationer, mot privatamonopol -- så intensivt slår vakt om storaskattefinansierade offentliga monopol när detgäller äldreomsorg, barnomsorg och sjukvård. Detär mycket märkligt.Samma regler gäller naturligtvis på det offentligaområdet, på vård och omsorgsområdet, som gälldenär man försökte etablerakonsumtionsföreningar på orter där det bara fannsen handelsman. Denna enda handelsman hademöjligheter att sätta egna priser eftersom man varutlämnad till att just den handelsmannen fanns, ochhan bestämde själv prisnivån. Då bestämde man sigför: Vi sätter upp en egen konsumtionsförening, vikan få konkurrens, vi får effektivare och bättreförsörjning av varor och vi får lägre priser. Det varen bra tanke. Så skall det vara. Det skall finnaskonkurrens på lika villkor. Men så är det inte på deför människorna så viktiga vård- ochomsorgsområdena. Därmed får vi sämre vård ochomsorg än vi annars skulle få. Vi får dessutomhögre skatter än vi skulle behöva ha.Nästa problem som inte har direkt medfrihetsfrågorna att göra är att skattetrycketnaturligtvis som en följd av den bristande friheten,bristen på konkurrens och liknande saker leder tillmindre tillväxt. Vi vet att det höga skattetrycket geross lägre ekonomisk tillväxt, vi vet att det högaskattetrycket stampar ut arbetstillfällen och vi vetatt vi nu har en accelererande arbetslöshet iSverige.T.o.m. om hade varit en sluten ekonomi,och inte haft några förhållanden till andra länder,inga handelsströmmar och inga kapitalströmmar tillandra länder, hade vi haft för höga skatter.Situationen blir än allvarligare när de länder som vitvingas, på ett positivit sätt, handla med har lägreskatteuttag än vi. Då finns det en stor risk att såvälmänniskor som pengar strömmar från tillde andra länderna, därför att det fungerar på ettbättre sätt där. Därför expanderar i storutsträckning svenska företag i andra länder i ställetför i . Man kan bedöma att förra åretinvesterade svenska företag för ungefär 100miljarder svenska kronor i andra länder, medanandra länders företag investerade för kanske 15miljarder kronor i . Så kan det inte fortsätta.Det krävs en sänkning av skattetrycket för attkunna öka friheten och för att kunna slå vakt omden framtida sysselsättningen och inte bara göradessa kortsiktiga brandkårsutryckningar somregeringen nu tvingas ägna sig åt. För ossmoderater är målet att ha förtner skattetrycket i till en nivå som anslutertill den övre delen av skatteuttaget i övriga Europa.Vi lägger fram ett förslag , för nästa åralltså, som innebär en skattesänkning på 27miljarder kronor. Det är en minskning avskattetrycket mätt som andel av produktionen . Omräknat per hushåll blir deti genomsnitt . per svenskt hushåll.Sedan vill vi gå vidare och sänka med istorleksordningen en procentenhet av BNP varje årför att komma ner och närma oss de andra ländernaoch för att öka friheten.Vilka skatter skall man då sänka? Självfallet skallman sänka dem som är mest skadliga för ekonomin.Så gott som varje skattesänkning gynnar jumänniskorna, medborgarna. Då gäller det attsänka de skatter som ger bäst effekt på den totalaekonomiska utvecklingen. Det är egentligen mångaskatter. Vi måste även ta hänsyn till det somdiskuterades i ett tidigare ärende, nämligen att vimåste genomföra en förändring av våra skatter tillEG-nivå om vi strävar efter -- vilket vi gör -- ett fulltmedlemskap i den Europeiska gemenskapen. Dåmåste vi främst sänka de skatter som negativtpåverkar produktion och sparande och sådana somskapar bidragsberoende.I detta betänkande behandlar vi intearbetsgivaravgifterna, men inom ramen för vårtförslag till skattesänkningar menar vi attarbetsgivaravgifterna skall kunna sänkasmed . Det är någontingsom bidrar till att skapa nya hållfasta jobb eftersomkostnaderna för svenska företag sänks.Vi föreslår att beskattningen av det kapital som ärgrunden för investeringar i nya jobb i skallminska. Det innebär att såväl svenska somutländska företag kommer att vilja investera iSverige.Vi föreslår att man successivt skall slopafastighetsskatten. Då blir det billigare att bo ochbidragsberoendet kan minska.Vi föreslår att det även i fortsättningen skall varalönsamt att satsa på ett eget pensionssparande.Vi menar att mervärdeskatten successivt måstesänkas ner till EG-nivå. Vi bör komma ner till en nivå på räknatsom pålägg mot innevarande år. De imoms som vi har i är ju till en del beroendepå en s.k. tillfällig höjning som gäller . Deninfördes för att hindra överhettningen i svenskekonomi. Om vi ser på vad som händer påarbetsmarknaden kan vi konstatera attproblemet med överhettning inte är särskiltgångbart. Därför föreslår vi att den tillfälligaökningen tas bort innevarande år.Den 1 juli skall alltså momsen sänkas till 23,5 %ungefär. Sedan måste vi gå vidare och sänka den nivå på i storleksordningen 18 %.Det är inte bara momsen på livsmedel som skallsänkas. Det är momsen på kläder och momsen påandra varor och tjänster som är nödvändiga förmänniskor. Det är en chimär att tro att en sänkningav momsen på livsmedel och en höjning av momsenpå andra produkter skulle kunna göra det bättre förlåginkomsttagare eller andra. Det är helamomspålägget som måste sänkas,. Närvänsterpartiet talar om sin skattepolitik och attsänka momsen på livsmedel tar de igen det medråge genom andra skattehöjningar.Vänsterpartister älskar ju skatter t.o.m. mer än vadsocialdemokraterna gör.Fru talman! Det är viktigt att sänka det svenskaskattetrycket. Det måste ske på alla områden medde mest skadliga skatterna först, sänktaarbetsgivaravgifter, sänkta skatter på riskvilligtsparande, kapitalbildning, investeringar,fastighetsskatt -- slopad --, minskadpensionsskatt och sänkt moms för att ta någraexempel. Detta föreslår vi moderater. Det kommervi att arbeta för i samband med den valrörelse somstundar i höst.Fru talman! Jag vill även ta upp ett par exempel pådetaljer i den skatteomläggning somsocialdemokraterna genomförde . Dessadetaljer förvånar många människor ganska mycket.Det finns en hel del detaljer som man borde ändra.Jag tar upp två stycken. Jag vill fråga AnitaJohansson vad det är som gör att den som köpt enbostadsrätt och sedan säljer den skall betala skattom den förening som äger själva huset har fått ökadskuld och tagit flera lån. Skulle motivera -- för det är ingen annan som hargjort det, vare sig i kammaren eller utanförkammaren -- varför den som säljer sinbostadsrättslägenhet skall betala mer skatt, t.o.m.så att han förlorar på affären, därför attbostadsrättsföreningen har ökat sina skulder?Detta är ett exempel som visar hur snett man hartänkt, hur man har utgått från några principer somjag inte begriper.Självfallet skall varje människa bara betala skatt påen realisationsvinst som beror på vad man själv harsatt in. Om jag har köpt en lägenhet för 100 000 ochsäljer den för 150 000, så är min vinst 50 000, varkenmer eller mindre. Som det nu ser ut kan man köpaen lägenhet för 100 000 och sälja den för 100 000 --men så har föreningens skulder ökat, och då fårman betala skatt för att man vinner plus minus noll,och i realiteten t.o.m. förlorar därför att inflationengör att de 100 000 man får är mindre i fastpenningvärde än de 100 000 som man köptelägenheten för. Det är orimligt. Men förklara,, varför det är på det viset! Varförär ni inte beredda att ändra det direkt?Ni talar i betänkandet om att vi nog får se över denhär bestämmelsen. Det behövs ingen översyn, detär bara att slopa bestämmelsen. Det är mycketenkelt, det kan man göra genom att rösta ikammaren . Det skall bli spännande att lyssnatill annan sak är också mycket märklig. Man har iSverige haft traditionen att det skallvara skattefrihet när den som jobbar på ett varuhusfår köpa varor med litet rabatt. Och det har varitskattefrihet när en Saab- eller Volvoanställd harköpt en bil av sitt eget företag. Detta tycker vi ärriktigt. Det kan röra sig om rätt stora belopp. Omman jobbar på Åhléns och köper till rabatt där -- jagvet inte hur stor rabatt det företaget ger -- så blir detsäkert några tusen som man får i skattefriförmån. Den förmånen skall inte beskattas; så långtär vi överens.Men och hennes partivänner harbestämt sig för att om den som är anställd påKristianstadsbladet, ellerArbetarbladet i skall skatta för att han får entidning hem -- den tidning han jobbar på. Oftabehöver man ha tidningen för att se hur jobbet gick,hur det blev till slut. Det är fråga om enprenumeration som kan vara värd 1 000--1 500 kr.Den som är anställd på en tidning kan alltså inte fåen skattefri personalrabatt, men den som jobbar påSaab eller kan få 10 000--. i rabattskattefritt på en ny bil. Kan logiken i detta?Den som är SJ- eller SAS-anställd skall betala skattäven på den första förmånen man har, fri resa. Menden som är anställd på Åhléns slipper när det gällerpersonalrabatt. Var finns logiken i detta? Skall detinte vara rättvisa mellan olika personalkategorier,så att även den som är anställd på en tidning ellerpå SJ skall ha rätt att få en sedvanlig personalrabattskattefritt?Jag har bestämt mig för att renodla diskussionen , så att vi slipper den där vanliga tekniken -- attAnita eller annan företrädare försocialdemokraterna säger att ''det blir så mångafrågor att jag inte kan besvara dem''.Nu ställer jag alltså två frågor: Varför skallbostadsrättshavaren betala skatt om föreningensskuld ökar? Varför skall personalrabatt som ärskattefri för en del vara skattepliktig för andra?Och den stora och viktiga frågan: Varför kan intesocialdemokraterna inse att man måste sänkaskattetrycket för att öka friheten och klara Sverigesekonomi?Anf. 64 ():Fru talman! Låt mig först med anledning av de tvåyrkanden under mom. 1 -- om de två tillkommandepunkterna -- som framställt, yrkabifall till motion Sk430 av BengtWesterberg, yrkande 1.Kort uttryckt är det ju så att vill sänkaskattetrycket med en högreprocentsats än vad vi föreslår. Vi i villsänka skattetrycket med undermotsvarande tid. Jag återkommer till detta.När det gäller uttaget av mervärdesskatt villmoderaterna skänka den generella skattenivån till18 % medan vi i har angett den högstaskattesats som EG troligen kommer att bestämmasig för -- vi vet ju inte det -- nämligen 20 %.Verkningarna av det skattesystem som förefinansministern betecknade bådeperverst och ruttet framstår med fullständigklarhet. Självfallet kan inte det gamlaskattesystemet belastas för allt, men det torde varaställt utom all debatt att de på ett aktivt, och mycketolyckligt, sätt medverkat till dagens problem isvensk ekonomi.De allvarliga balansproblemen, underskottet i vårautlandsaffärer, varseln, företagsnedläggningarna,inflationen och nedskärningarna i sociala systemsåsom t.ex. sjukförsäkringen -- allt detta har i självaverket någon, i vissa fall kanske sin huvudsakliga,förklaring i det skattesystem som iså hårda tongångar dömde ut.Det är naturligtvis med stort beklagande mantänker tillbaka på den fullständigt nedgörandekritik som socialdemokraterna före och ivalrörelsen riktade mot det förslag,skatteskiss, som senare varitvägledande vid utformningen av skattereformen.Hade insikten och handlingsförmågan hossocialdemokraterna infunnit sig litet tidigare, såhade många av dagens problem inte behövt blitillnärmelsevis så allvarliga.Vi i liberalerna har ändå till sisttillsammans med socialdemokraterna genomfört enskattereform, vars främsta syfte var att sänka deskatter som varit skadligast för ekonomin --nämligen de på arbete och sparande.Genom reformen har en sänkning av den statligainkomstskatten, i en storleksordning som var totaltomöjlig att diskutera med socialdemokraterna förnågra år sedan, nu ändå till slut kommit till stånd.Som vi skrev i vår partimotion omskatterna kommer skattereformen, framför allt pålitet , att leda till betydande positivasamhällsekonomiska effekter. Vi ser början tilldetta , när man på arbetsmarknaden tecknaravtal på så låga nivåer att vi nästan får gå tillbakatill de gamla gulnande bladen för att hitta någotliknande. Vi ser det också i ett ökande sparande,och andra positiva inslag.Genom ett skattesystem som stimulerar ett bättreutnyttjande av resurserna skapas en ekonomi medstörre utvecklingskraft. Tillväxten kan då öka pånytt, och marknadsekonomin kan fungera bättre.Samhällsekonomiskt riktiga signaler kommer ocksåatt styra de ekonomiska besluten, både i företagoch i hushåll.Fru talman! Skattetrycket är högt i dagens ,alltför högt enligt liberalernas mening.Summan av skatter och avgifter uppgår till ca 56 %av bruttonationalprodukten. Vi brukar uttryckadetta så att skattekvoten är . Vid eninternationell jämförelse är detta den högstaförekommande nivån.Skall man göra sådana jämförelser, är det dockviktigt att mäta på samma sätt. Annars blirjämförelsen missvisande.Det har självfallet stor betydelse om vissa förmånerfinansieras via skatten, eller om företagen genomförsäkringslösningar på den privata marknadentillförsäkrar de anställda motsvarande förmåner.Ett sådant förhållande torde vara vanligt i andraländer som vi jämför oss med. Det har alltsåbetydelse om sociala förmåner ges i form av avdragpå skatten eller som skattefinansierade bidrag.Många andra faktorer spelar in.För att man skulle förhindra ett missbruk avsjukförsäkringen gjordes t.ex. sjukpenningen förnågra år sedan skattepliktig. Denna åtgärd ökadesjälvfallet skattekvoten, utan att något egentligenrealekonomiskt inträffade för medborgarna.Interna skattebetalningar -- vanliga i --mellan olika enheter inom den offentliga sektornökar också skattekvoten.Det är enligt liberalernas mening viktigtatt beakta faktorer av det här slaget vid enjämförelse. Annars får man ett felaktigtutgångsläge.Men även om man gör sådana justeringar, blir vårslutsats att skattetrycket måste sänkas. De negativaverkningarna är alltför tydliga. Svensktnäringsliv verkar ju också på en internationellmarknad i konkurrens med företag i länder medlägre skatter och därmed lägre kostnader.Folkpartiet liberalerna anser det således bådeangeläget och nödvändigt att reducera det svenskaskattetrycket med åtminstone 5 procentenheter.En fullt finansierad reform var ett krav för enöverenskommelse från socialdemokraternas sida. Idet konjunkturläge som då rådde fanns det ocksåenligt liberalernas mening inte skäl attavstå från en skattereform på grund av detta krav.Fru talman! När vi vill gå vidare med en sänkningav skattetrycket anser vi det mycket angeläget att iförsta hand sänka de skatter som är mest skadliga.Sverige har, även efter skattereformensgenomförande, en i internationell jämförelsemycket hög skatt på kapital då det gällerkapitalinkomster, kapitalvinster och förmögenhet.Den valda kapitalskattesatsen innebärförvisso vissa fördelar. Men det är som sagt en högbeskattning, speciellt i kombination medförmögenhetsbeskattningen.För att inte krångla till skattesystemet stannade viför en nominell beskattning. Det ger en känslighetför inflationen och denna måste hållas i schack ominte kapitalbeskattningen skall bli orimlig.Även vid en låg inflation är emellertid den samladekapitalbeskattningen hög. Vi anser därför att denmåste sänkas, bl.a. för att kunna behålla företagareoch företag i . Vi föreslår i första hand ensänkning av förmögenhetsskatten och arvs- ochgåvoskatten, främst genom att avskaffa dessaskatter för det arbetande kapitalet i mindre ochmedelstora företag.Förmögenhetsskatten berörs över huvud taget inteav skatteöverenskommelsen. Vi förstod underförhandlingarna att något var på gång, mensakfrågan behandlades inte av det enkla skälet attsocialdemokraterna vägrade att ta upp den.Med facit i handen vet vi att det inomfinansdepartementet pågick ett arbete på dendepartementspromemoria som presenterats ochblivit utsatt för en mördande kritik. Vi kan barabeklaga att vi inte kunde nå fram till en uppgörelseom förmögenhetsskatten och inte kunde inkluderaäven den. Det har varit lyckligt om så skett.Självfallet vill vi, fru talman, när skadliga skatter ärpå tapeten, också avskaffa omsättningsskatten påhandeln med företagens riskkapital.Den särskilda löneskatten, som ju egentligen är enren skatt, driver upp avkastningskraven påsatsningar i företagande. Skatten framstår i eninternationell jämförelse som olycklig och bör påsikt avskaffas.Fru talman! har världens sammantagethögsta mervärdeskattesats. Vid kommandeårsskifte återgår vi till det tidigare momspålägget23,, men även detta är en alltför högskattesats. Det kommer att innebära, om det ensblir tillåtet, avsevärda nackdelar att ha en så högmoms om blir medlem i EG.I detta sammanhang vill jag passa på tillfället atträtta till ett påstående som ofta görs, nämligen attEG är på väg att införa differentierade skattesatserför momsen. Det påstås man göra genom atteventuellt införa två ''band'', helt säker tror jag inteman kan vara efter alla turer, ett på 4--och ettpå 14--20 %.Åtgärden innebär i själva verket ett klart steg emoten mindre differentiering av momsen inom EG,inte tvärtom. Det handlar om att få någon ordningpå den flora av mervärdeskattesatser och undantagsom finns i medlemsländerna. Det framgårdessutom bl.a. av att man inom EG anserdet vara en mycket stor fördel med en enhetligskattesats.Det är, fru talman, alldeles uppenbart att vissaskattedebattörer som ivrigt förespråkar ett sänktskattetryck uppvisar en mycket ensidig syn påskälen att sänka detta.När skattetrycket sänks i inkomstledet inträffar judet, att pengar stannar hos medborgare i stället föratt levereras in till staten. Så långt kan man alltidhävda att det uppstår en frihet för medborgarna --åtminstone för någon eller några medborgare. Menman måste givetvis vara observant på att statenfaktiskt också gör inskränkningar i den enskildesfrihet beroende på hur man tar ut skatterna ikonsumtionsledet.Folkpartiet liberalerna har alltid hävdat -- medundantag av kända skäl för tobak, alkohol ochenergi -- att staten inte skall styra konsumtionengenom punktskatter på vissa varor. En sådanstyrning och inskränkning i den enskildeskonsumtionsval inträffar även vid skildamomsskattesatser eller vid punktbeskattning avskilda varugruper. Konsumtionen styrs till desubventionerade varorna.Det vore, enligt min mycket bestämda personligauppfattning mycket olyckligt om vi redan före ettEG-medlemskap skulle återgå till en differentieringav momsen enligt den flora av förslag som föreslåsi skilda reservationer. Självfallet kan vi påbegränsade områden komma att tvingas till ensådan åtärd om man inom EG slutgiltigt stannar fördetta.För bästa möjliga slutgiltiga utformning avskattesystemet inom Gemenskapen skulle detonekligen vara en styrka om de nordiska ländernakunde uppträda gemensamt med en enhetligskattesats. Det viktigaste är dock enligt folkpartietliberalerna att i första hand sänka den generellaskattesatsen till 20 %.Fru talman! Sammanfattningsvis har genomskattereformen viktiga steg tagits i linje medfolkpartiet liberalernas strategi på skatteområdet.De mest skadliga skatterna, de på arbete ochsparande, har sänkts. måste nästa steg tas för attreducera kapitalskatterna, främst på arbetandekapital.