prot · GF0940 · 1991-12-06 00:00:00 — Men när branschen har en såkraftig nedgång som , är det enligt min meningangeläget att regeringen snabbt vidtar kortsiktigaåtgärder tills inträdet i EG är ett faktum. I en ledarei uttrycktes detta på följande sättden 9 november:Kan regeringen nöja sig med att ordnahälsobringande näringsbetingelser på lång sikt ellermåste den därutöver hjälpa industrin att överlevagenom akutmedicinering i form av sänkt löneskatt?Dagens Nyheters ledare talar här om industringenerellt. Men jag menar att teko har en specielltutsatt position och därmed ett än större behov avakutmedicinering. En särskild tekonäringslösningkanske vore befogad. Den tidigare refereradeledaren avslutas med orden: Det är en fördel förframtiden om patienten överlever. Jag hållerverkligen med om det.Anf. 9 ():Herr talman! I samband med attimportrestriktionerna avskaffades den förstaaugusti utlovades sänkta priser på textilaprodukter. Men det har kommit helt klara signalerfrån handeln som tyder på attingen prissänkning över huvud taget är att vänta.Handelns, importörernas och grossisternasprispåslag är faktiskt en mycket allvarlig fråga. Ompriserna på tekovaror ökar mer än priserna påandra varor, är det faktiskt ett mycket allvarligtläge. Det kommer vi inte att finna oss i.När de första signalerna kom gav den dåvaranderegeringen ett uppdrag till SPK att närmare studeraprisbilden på tekosidan. Avstår vi frånimportrestriktioner är det ett absolut krav från vårsida att staten tillser att den ökande konkurrensenslår igenom på priserna.Jag förstår, till viss del i alla fall, regeringenstveksamhet när det gäller harmoniseringengentemot EG. Om jag inte har fått saken helt ombakfoten fungerar det på det viset, att om vi begärundantagande blir det ömsesidigt. Då kan lägetkomma att bli ett annat även för den svenskatekoindustrin, som vill exportera till EG.Anf. 10 ():Herr talman! Jag känner mig något förbryllad övernäringsministerns svar. Det pratades om hur storhandeln mellan och var. Härgäller ändå olika villkor. Det var det jag menadenär jag pratade om harmonisering, att det skall varasamma villkor . När EG tar bort sinatekoimportrestriktioner, är det klart att Sveigeockså gör det. Då har vi samma villkor.Jag fick inget svar som jag är nöjd med på fråganom beredskapskapaciteten. Jag vill gå litet vidaremed den frågan. Det traditionella sättet att ge stödåt näringar har varit räddningsaktioner i form avekonomiska bidrag. Jag delar näringsministernssynsätt att denna form av stöd inte är någon bralösning. Men att ge stöd åt en näring behöver inteinnebära att det är ett statligt stöd i form av pengar.Statligt stöd innebär också att ta ansvar, i detta fallför svensk tekoindustri, när det gäller upphandling.Jag förmodar att alla känner väl till förfaringssättetnär staten tog fram nya uniformer till vårt försvarför ett tag sedan. Då använde man den svenskakunskapen vid produktutvecklingen, men lät sedanordern gå utomlands. Det må så vara att priset frånutlandet var lägre, men tog man då hänsyn till dettotala priset för det svenska samhället? Räknademan in arbetslöshetsunderstödet till svenskatekoarbetare, som om ordern hade lagts i ,hade haft arbete?Detta är ytterligare en konkret åtgärd för att stödjasvensk tekoindustri, och min nästa fråga tillnäringsministern blir således: Hur tänkerregeringen hantera frågan omupphandling av tekoprodukter? Kommerregeringen då att ta hänsyn till den totalakostnaden, dvs. även väga insysselsättningsaspekten? Självfallet borde stat,landsting och kommuner sträva efter att köpainhemskt producerade tekoprodukter. Då kan viockså skapa en marknad som ger ett visstkapacitetsbevarande, just i beredskapssyfte.Anf. 11 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag ta upp frågan ompriserna på tekovaror. Statens pris- ochkonkurrensverk har i uppdrag att redovisautvecklingen av priserna på tekovaror sedanimportrestriktionerna togs bort. Det kommer attgöras . Verkets allmännauppfattning redan nu är dock att den uppgång somhar skett har att göra med normalasäsongsvariationer, och att beskedet snarastkommer att vara att konsumentpriserna påtekovaror har sänkts efter det att man tog bortimportrestriktionerna. Men jag har för avsikt attavvakta, för vidare kommentarer, den utvärderingsom kommer att redovisas inom två veckor.Vi skall inte ha någon särskild tekopolitik som skallavvika från behandlingen av andra branscher. Jaghar i kunnat studerabranschstöd och industristöd inom tekoindustrin,inom glasindustrin och inom varvsindustrin. Alladessa stöd har en sak gemensamt. De har kostatstatskassan väldigt mycket pengar. De har gettmycket begränsade, dvs. inga, resultat.Glasindustrin har bantats kraftigt. Endast destörsta företagen är kvar. Även dessa harsvårigheter, trots omfattande stöd. Varven har jagnämnt tidigare. Här har vi förlorat oerhört mycketpengar och alla arbetstillfällen. Dessutom har viåstadkommit mycket socialt lidande. Insatsernainom tekobranschen har heller inte varitframgångsrika som sådana, i och med att de inte harlyckats att vända utvecklingen inomtekobranschen.Jag är av den bestämda uppfattningen att det är degenerella åtgärderna, att alla företag måste fåbättre förutsättningar, som är grunden. Att vi nuskapar ett småföretagsklimat som är likakonkurrenskraftigt som det som gäller ute iEuropa, vilket definitivt inte har varit fallet undertidigare år, att vi börjar skapa möjligheter förlärlingsutbildning och mer företagsanpassadutbildning tror jag också mycket väl passar det somgäller inom tekoindustrin.Jag noterar också att det finns de företag som intehar kommit så mycket i åtnjutande av stöd inomteko, men som ändå har blivit mycketframgångsrika och lönsamma. Det tar jag somintäkt för att det inom tekobranschen är precis somi alla andra branscher. Det finns både bra och dåligaföretag. Det är inte alltid en branschfråga.Upphandlingen till försvaret är en sak för försvaret.Det finns en upphandlingsförordning, och denskärps ytterligare med EES-inträdet och sedermeraäven vid EG-inträdet. Man måste följaupphandlingsförordningen att köpa till lägsta pris.Jag förutsätter att försvaret sköter denupphandlingen på ett renhårigt och korrekt sätt iförhållande till upphandlingsförordningen. Jag haringen anledning att anta något annat. Om så vorefallet, att något annat skedde, har vi anledning attåterkomma till detta.När det gäller EG och EFTA vill jag notera att detråder konkurrens på helt och hållet lika villkormellan EG, EFTA och . Det är bara frågaom att vi tillåter mer importkonkurrens även frånandra länder. Men EG-företagen har ingetindustristöd som sådant jämfört med . Detär därmed en ren konkurrens. Jag tror att det är enbra konkurrens.Jag vill även notera att det endast är en liten del avkonkurrensen i som kommer frånlågprisländer. Det är fråga om . De främstakonkurrenterna finns inom EG och EFTA-området, dvs. inom , redan nu.Jag tycker också , herr talman, att manytterligare skall notera att de områden inom svenskindustri som har varit utsatta för hård internationellkonkurrens, där vi har blivit framgångsrika, där vihar kunnat klara höga lönelägen, där vi har fåttutvecklingskraften och där vi har haftomvandlingskraften som har burit det svenskasamhället vidare inte är områden där vi har haftregleringar, skydd eller industristöd.Anf. 12 ():Herr talman! I ett öppet brev till regeringen, somjag kunde läsa i en insändare, skrev företrädare förSvenska tekoindustriföreningen,och bl.a. följande:''En ny regering har chansen att utan bindningar tillföregående beslut, se till att denna viktiga del avindustrin inte kollapsar. Det är inte bara fråga ompengar och rimliga konkurrensvillkor, det är i likahög grad fråga om ett erkännande av branschensberättigande. ''I har vi gång på gång i tidningarnakunnat läsa rubriker omtekoindustrinedläggningar. Bara under senareveckor har jag kunnat läsa bl.a. följande rubriker:''Textil ska lägga ned'' och ''Roséns trikågår i konkurs'' -- för att nämna ett par exempel.I det här sammanhanget kan då också nämnas attmånga småföretagare, inte minst inom teko, sermed oro på övertagandet av sjukförsäkringen . Kompensationen frånstaten är inte tillräcklig, anser man. Det finnsdärför företagare som med redan tidigare rödasiffror och med sin oro införsjukförsäkringsreformen inte längre tycker sigkunna driva företaget vidare. Man orkar inte heltenkelt.I nr 3/1991 av branschbladet Textilen uttrycksmycket stark oro över att inteinnefattade förenklingar av det regelsystem sområder inom tullområdet. Som exempel nämns attför att man från skall få exportera en byxatullfritt till ett , måste tillskärning ochsömnad till ha skett i . Tyget måsteha samma 100-procentiga ursprung. KonkurrentenDanmark kan däremot sälja sin byxa tullfritt inomEG, även om ursprunget har hur mycket inslag somhelst från främmande länder. Det här är en av flerakonkurrensnackdelar som tekoindustrin måste''övervintra'' med tills blir fullvärdigmedlem, påpekar man.Herr talman! Tekoindustrinanser alltså att det är fråga om att ''övervintra'' tillsSverige blir fullvärdig EG-medlem. Jag hoppas attregeringen aktivt bidrar till detta, så att vi slipper seen ytterligare utarmning av svensk tekoindustri, fören sådan vore mycket tragisk.Anf. 13 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag vill förstprecisera SPKs uppdrag. Det kommer enunderhandsrapport från SPK, menslutrapporteringen kommer att ske den 5 decembernästa år.När det gäller tekoindustrins övervintring, hoppasockså jag att den skall klara sig. Jag tror dock atttekoindustrin klarar sig mycket bättre genom engenerell näringspolitik som syftar till att förbättragrundförutsättningarna, så att den kan verka underfull konkurrens på normala villkor, vilket har varitså framgångsrikt för så många andra industrigrenari Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1991/92:40 omSveriges flyktingmottagandeAnf. 14 Kulturminister ():Herr talman! har i sininterpellation ställt ett antal frågor till mig ominvandrings- och flyktingpolitiken. Innan jag går inpå de konkreta spörsmålen vill jag ge en kortbakgrund.Regeringen avser att föra en flykting- ochinvandringspolitik präglad av internationalism ochhumanitet. För att kunna garantera rättsligt skyddåt dem som behöver det, krävs också ettomfattande internationellt samarbete. Sådantsamarbete bedrivs i åtskilliga mellanstatligaorganisationer. deltar aktivt i dettasamarbete. Detta kommer med all säkerhet attintensifieras , vilket Sverigeavser att bidra till.Antalet asylsökande i har ökat kraftigt motslutet av . har det totalaårliga antalet sökande i länder varit igenomsnitt ca 400 000 jämfört med ca 150 000 ibörjan av . Tendensen är stigande.Andelen som har bedömts vara flyktingar enligtGenèvekonventionen har successivt sjunkit.Denna utveckling, som följt på en minskandereguljär invandring till , har lett till alltlängre väntetider, vilket inneburit storapåfrestningar såväl för de sökande som för deberörda länderna. Därmed har också riskerna ökatför att personer i verkligt behov av skydd kommeri kläm.Denna utveckling måste förändras. En långsiktigpolitik måste därför bygga på en helhetssyn därman vidtar åtgärder - i internationellsamverkan -- för att påverka grundorsakernabakom flykt och påtvingad migration, för att stärkaflyktingskyddet och för att skapa medmajoritetsbefolkningen likvärdiga villkor förinvandrare samt etnisk harmoni imottagarländerna.Inom ramen för en sådan långsiktig strategikommer att internationellt verka för enreglering av skyddet för de personer som fallerutanför , dvs. för bl.a. sådanapersoner som första fråga tar siktepå. Ett sådant utvidgat skydd har stadsfästsregionalt för olika delar av världen, bl.a. genomden flyktingkonvention som beslutades avOrganisationen för afrikansk enhet, OAU. Någonsådan regional överenskommelse finns däremotinte för eller Nordamerika.Inom EG finns en strävan att försöka samordna ochi viss utsträckning harmonisera immigrations- ochsärskilt asylpolitiken inom EG-kretsen. Härvidlagkan också en breddning av flyktingskyddetregionalt för komma att diskuteras,förhoppningsvis som ett led i en ordning som kangälla för hela , inte bara för EG. Regeringenhar för avsikt att bl.a. mot denna bakgrund söka sigså nära det pågående EG-arbetet som möjligt ochaktivt ta del av detta.Sverige har i likhet med majoriteten av världensländer en reglerad invandring.Viseringsinstrumentet skall ses som en del i dettasystem. Det används i syfte att kontrollera ochbegränsa invandringen från vissa länder samt avutrikespolitiska skäl.Enligt utlänningslagen är huvudregeln att enutlänning som reser in i eller vistas i skall havisum, om inte utlänningen har uppehållstillståndeller är medborgare i , , Islandeller . Genom en rad undantag från dennahuvudregel är det dock så att medborgare i de flestaländer kan resa in i och uppehålla sig här utan något särskilt tillstånd. I vårsträvan att främja människors möjlighet att frittresa mellan stater, är detta ett förhållande som vi sålångt möjligt söker verka för. Även detta kommeratt bli av stor betydelse inom ett utvidgat EG.Fråga om visum i det enskilda fallet prövas avstatens invandrarverk. har ocksåbemyndigat ett stort antal utlandsmyndigheter attbevilja visering. För att visum skall medges krävs ipraxis att utlänningen kan försörja sig här och attdet kan antas att han eller hon inte begår brott ellerbryter mot utlänningslagens bestämmelser.Regeringens ställningstaganden huruvida ett landsmedborgare skall behöva visum eller inte för att fåbesöka grundas på en mängd olikaavväganden av såväl utrikespolitisk,handelspolitisk, turistpolitisk sominvandrarpolitisk karaktär. strävar härockså i enlighet med den nordiskapassöverenskommelsen, efter nordiskharmonisering i dessa frågor. Jag vill dock medeftertryck framhålla att en flyktings rätt till asyl intefår hindras av viseringsbestämmelser, vilket jagockså avser att fortlöpande följa upp att så intesker.Sverige har inte något egentligt sanktionssystemmot transportföretag som för utlänningar tillSverige. Enligt utlänningslagen kan en transportördäremot bli skyldig att ersätta staten för kostnadenför en utlännings resa från om utlänningen,som har kommit till med ett fartyg ellerluftfartyg avvisas, därför att han eller hon saknarpass eller de tillstånd som krävs för att resa in ilandet eller medel för sin hemresa.Självfallet bör en sådan bestämmelse tillämpas så,att personer som inte har rätt till eller behov avskydd i , i sista hand själva skall betala sinhemresa. Kostnadsansvaret faller också bort omtransportören har goda grunder att anta attutlänningen har berättigade asylskäl. Avsikten medbestämmelsen är sålunda inte att tillåta ochöverlåta åt transportören att utöva svenskasylpolitik.Jag vill här också framhålla att det inom övrigaEuropa, inkl. och , finnsmöjligheter till renodlade sanktioner såsom viteeller skadestånd mot transportföretag somtransporterar resande utan giltiga tillstånd. Försvenskt vidkommande kan sanktionsfrågan ocksåkomma att aktualiseras i samband med EG-samverkan. Jag är medveten om att dessabestämmelser i kombination medviseringsinstrumentet skulle kunna få olyckligakonsekvenser för en människa i behov av skydd iett annat land. Jag ämnar därför se över frågan ochföreslå regeringen att återkomma till riksdagenmed eventuella nödvändiga initiativ.När det så gäller fråga huruvidauppgiften att förordna offentligt biträde iasylärenden skall ligga på annan myndighet äninvandrarverket, vill jag svara följande. Irättshjälpsfrågor är huvudregeln attbeslutanderätten om offentligt biträde ligger hosden myndighet som handlägger själva ärendet. Såär förhållandet också när det gällerinvandrarverket. Jag ämnar se överinvandrarverkets framtida roll och i sambandhärmed ämnar jag också ta upp denna fråga.Beträffande frågan om inrättande av enadvokatjour pågår diskussionermellan invandrarverket och . Jagvill avvakta resultatet av dessa överläggningarinnan jag tar forsatt ställning i frågan.Den sista frågan gäller bandupptagning avutredningsförhör. har beslutat attutredningsansvaret skall överföras frånpolismyndigheterna till invandrarverket fr.o.m.den 1 juli 1992. ochrikspolisstyrelsen har fått i uppdrag att genomföradetta. Arbetet pågår och förslag till förändringarkommer längre fram att presenteras för mig. Jag villdärför, fram till dess att en sådan presentation görs,avvakta med att ta ställning i frågan.Anf. 15 ():Herr talman! Jag vill först tacka försvaret. ''Alla människor är födda fria och lika i värde ochrättigheter.'' Så inleds FNs deklaration om demänskliga rättigheterna. Men fortfarande torterasfångar och fortfarande försvinner oppositionella iminst 60 länder. I väldigt många länder arbetar barnsom slavar på fabriker och bordeller. Dennaverklighet gör ju att vår flyktingpolitik måstepräglas av internationalism och humanism, precissom ministern säger. Det viktigaste är naturligtvisatt påverka de flyktingproducerande länderna. Detär även viktigt att det, innan en förändring kommertill stånd i dessa länder, finns möjligheter förförföljda att tas emot och få skydd i demokratiskaländer.Det arbete som pågår och har pågått inom EGbådar inte enbart gott för de skyddsbehövande. Detfinns ju en del dokument, däribland det senastedokumentet, där man börjar med att utgå ifrån attdet är många som missbrukar rätten till asyl. Därförinleder man med att definiera vilka personer sominte är berättigade till asyl.Anf. 16 HANS ():Herr talman! Jag har med intresse läst bådefrågorna och det svar som lämnat.Jag tycker att svaret vittnar om en ambition attförsöka lösa de problem som här rests. Men detåterstår att se hur detta kan utföras i praktiken.På s. 2 i det utdelade interpellationssvaretkonstaterar angående en regleringav skyddet för personer som faller utanförGenèvekonventionen att en sådanöverenskommelse inte finns för . Det voreav intresse att få ett något närmare besked om hurBirgit bedömer möjligheterna till att härkomma längre. Det talas ju om vad som kankomma att ske inom ramen för EG-samarbetet.Det är oklart hur långt detta kan föra.Jag menar att den anpassning som kan komma ifråga kan leda till avsteg från den svenskaflyktingpolitiken. Det är därför mycket viktigt attverkligen hävda de svenska intressena urlagstiftnings- och tillämpningssynpunkt.När det gäller visumfrågan vill jag gärna hänvisa tillvad IPOK har sagt i denna fråga. Det stämmerganska bra överens med vad invandrarministernsäger. Det är här verkligen angeläget att manundanröjer de risker som ligger i att man användersig av visumbestämmelser för att bedrivaflyktingpolitik.Det sägs i svaret: ''Avsikten med bestämmelsen ärsålunda inte att tillåta och överlåta åt transportörenatt utöva svensk asylpolitik.'' Det finns anledningför att på samma sätt som när detgäller viseringsbestämmelserna fortlöpande följaupp om avsikten med bestämmelsen inte uppfylls.När det gäller offentligt biträde är det en ganska vittspridd uppfattning att det har blivit sämre sedaninvandrarverket tog hand om verksamheten. Det äri och för sig riktigt att besluten fattas hos domstolaroch förvaltningsmyndigheter. Men detta har intefungerat bra. Det har förts fram kritik från JO ochdiskrimineringsombudsmannen som är mycketskarp och viktig.Nu säger att hon vill ta upp dessafrågor i samband med översynen avinvandrarverkets roll. Jag vill på nytt som minuppfattning deklarera att det beslut som fattadeshäromdagen om att överföra överklagningsärendentill annan instans är bra. Men frågan är nu om maninte måste gå samma väg när det gällerinvandrarverket. Det skulle behövas en särskildinstans som tog hand om dessa enskilda ärenden ide fall där det inte är alldeles klart attinvandrarverket kan bevilja asyl. Man skulle då fåen mycket bättre och klarare ordning.Invandrarverket skulle i likhet med vad regeringensyftar till för egen del ägna sig mycket mer åt attbedriva en verksamhet till stöd för invandrare ochflyktingar i stället för att hålla på med enskildaärenden i alltför stor utsträckning, där det ocksåbehövs en förstärkning av kompetensen.När det slutligen gäller advokatjourer är det BerithEriksson här sagt riktigt. Det pågår fortsättningsvisförhandlingar om detta. Jag tycker det är märkligtatt omständigheten att en person bryter benet skallleda till att det blir långa uppehåll i dessaförhandlingar eller att de inte kommer till resultat.Det finns nu all anledning att se till att man redovisar sitt arbete.Anf. 17 (nyd):Herr talman! Det är inte mycket man här kännerigen från verkligheten. Det beskrivs med fina ord,men jag vill påstå att jag kan det här och attverkligheten inte är så.Jag tror att jag är en av de få i som harkontinuerlig kontakt med invandrarfamiljer. Det ärinte en eller två utan 25--30 som kontinuerligtskriver till mig, så jag tror att jag vet vad jag talarom. Dessutom har jag haft att göra medinvandrarverket -- tyvärr.Man säger att flyktingpolitiken är human. Ja, jagvet inte vad jag har att säga om det. Jag tycker detär långt ifrån humant när man förlägger 25 familjeri en utan vatten och med mycket litenvärme. Man hyr fortfarande färjor, plattformar.Senast hyrde man en sådan iHelsingborgs hamn. Jag tror inte att någon svenskskulle acceptera att bo där mer än en timme.Asylärenden behandlas fortfarande som ett rentlotteri. Varför säger jag det? Det säger jag av detskälet att jag vet detta. egenläkare säger att det är på det sättet, och han vetganska mycket om det här.Jag har sett så många fall som är häpnadsväckande.Det fanns tre rumäner som begick brott de fanns här. De fick stanna. Däremot fannsdet turkbulgarer som plockade burkar och gjordeallt för att försöka hjälpa till, trots att de inte fickarbeta. De fick vänta , sedanblev de utskickade. Det lönar sig alltså att begåkriminella handlingar, och det är tyvärr många somhar sett detta.Man uppmanar folk att demonstrera mot rasisternai . Jag vill påstå att man i stället skulledemonstrera mot de politiska besluten. Det finnsväldigt få rasister i det här landet. Däremot har vigett dem väldigt många argument.Jag talar ofta med huliganerna på läktarna underishockeymatcherna för att få klart för mig: Vad ärde förbannade på? Jo, det är den ekonomiska biteni flyktingpolitiken, hur mycket pengar som slarvasbort.Ännu , eller , hyrde man dyralägenheter. Man hyr dyra hotell trots att man haftvetskap om att flyktingströmmen skulle öka. Manlägger ut hundratals miljoner på människor för attde kanske inte tycker om att bo ihop med andra.Vissa flyktingar har lärt sig detta. Man bråkar, ochdå får man bo på enskilt hotell. Bara en endaanläggning i har förbrukat . pådetta sätt, och det är utöver flyktingförläggningenskostnad. Man fick alltså eget rum på hotellet. Detär sådant som det svenska folket är förbannat på.Det är det som skapar rasismen.Regeringen har inte gjortnågonting när det gäller temporära arbetstillstånd.Det är fortfarande förbjudet för flyktingar atthjälpa till. De får inte ens städa sin egenanläggning.Man sade att man skulle införa lån i stället förbidrag. Det har man gjort till en viss del. Detsenaste jag såg var att 52,5 milj.kr. hade använts tilllån av en budget på 4,5 miljarder. Det har tydligeninte fungerat speciellt bra.En annan sak som faktiskt irriterar mycket gällerhemspråksundervisningen. Även flyktingar ochinvandrare tycker att det är fel medhemspråksundervisning. Det är bara en kategorisom vill ha den kvar, nämligen hemspråkslärarna.Den kostar mycket pengar, och den försvårar ocksåför invandrarna att lära sig svenska språket. Jagtalade med en körskolelärare som även var med närungrarna kom till landet. Han sade att det ärmycket svårare att lära invandrare att köra bil.Det tar . Det trodde han beroddepå just hemspråksundervisningen.Jag var inne på kriminaliteten förut. Det finnstyvärr väldigt många som utnyttjar vårt generösasystem. De spekulerar helt enkelt genom attkomma hit och vara här från och upp -- handläggningstiden är ju ofta så lång -- ochbegår en mängd brott. Detta har faktiskt ingenbetydelse när handläggningstiden är ute och manskall bedöma om de skall få stanna, utan det sopasunder mattan.