prot · GE09106 · 1991-05-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:106Fredagen den 3 majKl. 9.00--15.581 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 26 april.2 § RemissdebattFöredrogs proposition 1990/91:178 Överlämnandeav uppgiften att fördela statsbidrag tillfolkbildningen m.m.Propositionen hänvisades till utbildningsutskottet.Beträffande denna proposition hade regeringenföreslagit att skulle besluta attmotionstiden förkortades till sju dagar.3 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslutom förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:182 till skatteutskottet1990/91:186 till näringsutskottet1990/91:187 till skatteutskottet1990/91:190 till näringsutskottet1990/91:192 till socialförsäkringsutskottetSkrivelse1990/91:164 till näringsutskottetMotionerna1990/91:N14--N16 till näringsutskottetBeträffande proposition 1990/91:192 Organiseradöverföring av flyktingar till hade regeringenföreslagit att skulle besluta attmotionstiden förkortades till 12 dagar.Kammaren beslöt förkorta motionstiden för dennaproposition till att utgå tisdagen den 14 maj.Anf. 1 ():Herr talman! Enligt riksdagsordningen skallproposition avlämnas , omregeringen anser att den bör behandlas underpågående . Gäller det en anslagsfråga gårtidsfristen ut . Det finnsdock en möjlighet att dröja tillkompletteringspropositionen , vilketi år liksom tidigare utnyttjats för att där hänga påförslag utan det minsta samband medbudgetregleringen.Men även nu -- sedankompletteringspropositionen avlämnats --fortsätter regeringen att avge propositioner somden vill få behandlade före slut. Detgäller både anslagsfrågor och lagstiftningsärenden.Förutsättningen för att så skall kunna ske är enligtriksdagsordningen att det föreligger synnerligaskäl, men sådana åberopas praktiskt taget aldrig.Var och en som har sysslat med lagstiftning vet att''synnerliga skäl'' är ett krävande kriterium.I det nu aktuella fallet -- proposition 178 -- heter detbara att det är önskvärt och lämpligt. Mendessutom begär regeringen att motionstiden skallbegränsas . Även detta kräver enligtriksdagsordningen synnerliga skäl, men någrasådana finns inte redovisade. Det är vidare praxisatt en sådan begäran föregås av samråd medriksdagspartierna, som därvid skall lämna sittsamtycke. Så har inte skett i detta fall. Det har inteens tagits någon kontakt med oss moderater. Jagyrkar därför avslag på regeringens begäran omförkortad motionstid och att den som vanligt börvara eller som jag tror det äruttryckt.Överläggningen var härmed avslutad.Lars yrkande att den föreskrivnamotionstiden skulle gälla beträffandeproposition 1990/91:178 -- som ställdes motregeringens förslag att motionstiden skulleförkortas -- bifölls med acklamation.4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 2 majFöretogs till avgörande utrikesutskottetsbetänkanden /91:UU15, UU20, UU22 ochUU16, näringsutskottets betänkanden1990/91:NU36 och NU45 samt bostadsutskottetsbetänkande /91:BoU13 (betr. debatten i dessaärenden, se prot. 105).Utrikesutskottets betänkande UU15Mom. 1 (biståndet till )Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 3 av m.fl., delsreservation 2 av och , dels reservation 4 av IngerSchörling -- bifölls med acklamation.Mom. 2 (vissa flyktingkostnader)Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot77 för reservation 5 av m.fl. 7ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (enprocentsmålet)Först biträddes reservation 7 av Jan-ErikWikström och med 44röster mot 20 för reservation 8 av ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 245röster mot 59 för reservation 7 av Jan-ErikWikström och . 5 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 5 (övergripande principer och riktlinjer)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot19 för reservation 10 av . 6 (miljöhänsyn i det svenska biståndet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 11 av -- bifölls medacklamation.Mom. 10 (riktlinjer för främjande av demokrati ochmänskliga rättigheter i biståndet)Först biträddes reservation 14 av . med 60 röster mot 42 för reservation 15 avJan-Erik och ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 204röster mot 61 för reservation 14 av . 42 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 38 (biståndsutredningar)Utskottets hemställan bifölls med 203 röster mot73 för reservation 24 av m.fl.35 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 52 (bidrag till UNDP)Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot49 för reservation 37 av ochKarin Söder i motsvarande del. 35 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 56 (bidrag till UNHCR)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 44 av m.fl., delsreservation 45 av och , dels reservation 37 av BirgittaHambraeus och i motsvarande del --bifölls med acklamation.Mom. 60 (bidrag till multilaterala miljöinsatser)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 37 av och i motsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 63 (bidrag till miljöfonder)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 53 av -- bifölls medacklamation.Mom. 98 (medelsram för )Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot18 för reservation 93 av . 124ledamöter avstod från att rösta.Mom. 109 (medelsram för regionala insatser iCentralamerika)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 106 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 110 (medelsram för anslagspostendemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 109 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 113 (medelsram för katastrofbistånd)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 114 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 115 (katastrofbistånd till ochGaza)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 117 av -- bifölls medacklamation.Mom. 116 (katastrofbistånd till )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 118 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 122 (medelsram för bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer)Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot18 för reservation 124 av . 87ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU20Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU22Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU16Mom. 2 (medlemskap i för länder i Central-och )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av -- bifölls medacklamation.Mom. 4 (utvidgande av den nordiskaarbetsmarknaden)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Mom. 14 (förmånliga krediter till de baltiskaländerna)Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot62 för det av underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarandedel. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 15 (skuldavvecklingsplaner för de central-och östeuropeiska länderna)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av -- bifölls medacklamation.Mom. 25 (bidrag till handikapporganisationer)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 28--31 (erkännande av , m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot20 för reservation 7 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 32 (internationell konferens om )Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot39 för det av underöverläggningen framställda yrkandet i motsvarandedel. 16 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU36Mom. 1 (handelspolitisk målsättning avseendeCentral- och )Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot152 för reservationen av m.fl.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU45Utskottets hemställan -- som ställdes motreservationen av m.fl. -- bifölls medacklamation.Bostadsutskottets betänkande BoU13Mom. 3 (medlemskap för juridiska personer)Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot18 för reservation 4 av . 87 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 5 (medlemskap för lokalhyresgäst)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 37för reservation 6 av och . 11 (bostadsrättshavararens s.k. vetorätt)Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 59för reservation 9 av m.fl. 37 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 15 (reglerna om hembud)Först biträddes reservation 15 av . med 144 röster mot 23 för reservation 16 avJan Strömdahl. 143 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan bifölls med154 röster mot 136 för reservation 15 av AgneHansson m.fl. 18 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 16 (val av styrelse)Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 95för reservation 17 av m.fl.Mom. 20 (viss ändring av stadgarna)Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot 97för reservation 21 av m.fl.Mom. 21 (särregler för folkrörelsekooperativaorganisationer)Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot152 för reservation 22 av m.fl.Mom. 23 (krav att alla av en ombildning berördahyresgäster anmält intresse)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 26 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att finansutskottetsbetänkande FiU29 och bostadsutskottetsbetänkande BoU14 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.5 § Den kommunala ekonominFöredrogsfinansutskottets betänkande1990/91:FiU29 Den kommunala ekonomin (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 2 ():Herr talman! Vi skall nu på sedvanligt sättbehandla finansutskottets betänkande om denkommunala ekonomin. Till betänkandet är intemindre än 27 reservationer fogade, och av demsvarar vi moderater för 10. Man skulle av dettakunna dra slutsatsen att det kommer att bli en långoch hård debatt om den kommunala ekonomin,men det är inte säkert att så blir fallet.Med undantag av några viktiga grundläggandefrågor verkar det som om uppfattningarna när detgäller den kommunala expansionen ochmöjligheterna för kommunerna att höja skatternasnarare konvergerar än divergerar. Vi moderatertycker att det är utmärkt, eftersom uppfattningarnai regel har gått åt vårt håll. Det gäller kommunaltskattestopp, att skatterna skall sänkas och attdirektiven till den kommunalekonomiskakommittén säger att utdebitteringen i varje fall intebör vara . Ytterligare steg åt det moderatahållet är regeringens nedskrivning av denkommunala volymökningen till högst iden långstidsbudget som presenterades ikompletteringspropositionen för några dagarsedan. När det gäller volymexpansionen taladepropositionen om , nu gällerdet inte . I nästa budget omsocialdemokraterna får lägga fram den skulle mansäkert vara nere på 0 %.Varför följer ni inte det moderata förslaget när detgäller volymexpansion , iGamleby? Då skulle ni slippa skicka olika signalertill kommunerna, som alltid har legat överregeringens ramar för volymexpansion. Sedan år1985 har kommunerna ökat med i volym. är man vid vägs ände.Expansionen för kommunernas del kan intefortsätta. Det erkänner regeringen indirekt genomden ändrade målsättningen ikompletteringspropositionen.I den kommunalekonomiska kommittén sitterrepresentanter för partierna. Det medför att mångaav frågeställningar som har diskuterats i utskottetoch som också finns upptagna i betänkandet, bådei majoritetstexten och reservationerna, ocksåkommer att behandlas i utredningen.Herr talman! Det är ett av skälen till att jag endastyrkar bifall till reservationerna nr 1 och 23 samtbegär rösträkning på dem. Naturligtvis står vimoderater bakom även de övriga reservationernadär våra namn förekommer. Men för tids vinnandehar jag begränsat mig till de två nämnda.Herr talman! Kommuner och landsting disponeraröver utomordentligt stora reala resurser. Genom eneffektivare förvaltning och omprioritering skulle engod service kunna ges inom enoförändrad total ram realt sätt, vilket vi moderaterhar föreslagit. Den tidigare så snabbaexpansionstakten ökar möjligheterna till enbetydande effektivisering av verksamheten. Om dekommunala monopolen bryts kan privata alternativoch entreprenader bli regel snarare än undantagsom det är . Härigenom kan man uppnå ökadvälfärd genom valfrihet för konsumenten samtidigtsom den friare konkurrensen gereffektivitetsvinster.Vi har där ett problem i kommunerna . Destyrs i hög grad av statliga regleringar ochbidragsbestämmelser. Enligt vår uppfattning hardet varit en målmedveten socialdemokratisk politiksom har gått ut på att detaljstyra kommunernasverksamhet och service till medborgarna. Om detskall bli möjligt att skapa en god kommunalverksamhet, måste enligt vår uppfattning denstatliga styrningen av den kommunalaverksamheten minska markant. Först då kan vi talaom en verklig decentralisering av besluten ochdärmed en anpassning till de lokala förhållandensom råder.Direktiven i utredningen pekar även i det här falletåt det moderata hållet. Men vi har ännu inte settnågot resultat. Det vore därför intressant att höraArne uppfattning på den här punkten.Det brukar ofta framhållas i den kommunaladebatten att ökade anslag till den offentligaverksamheten automatiskt medför bättre service.Vi tycker dock inte att det sambandet finns längre.Högre anslag kan till och med ge mindreverksamhet beroende på ineffektivitet. Det finnsdessutom flera mätningar av produktivitetensutveckling inom skilda sektorer som visar att denkommunala verksamheten genomgående har haften mycket långsam och t.o.m. negativproduktivitetsutveckling. I de tre dominerandekommunala verksamheterna hälso- och sjukvård,utbildning och social verksamhet som svarar föröver av de kommunala utgifterna ochnärmare av de anställda, harproduktivitetsutvecklingen varit negativ under desenaste åren.Dessa sektorer har varit inlåsta inom den offentligasektorn, vilket inneburit onödigt stora kostnadersamt en kraftig begränsning av medborgarnasvalfrihet. Litet ironiskt kan man konstatera att detär enbart hushåll som har höga inkomster som harvalfrihet . De kan utnyttja de alternativ somfinns utanför den offentliga sektorn. Så går det medsocialdemokratisk politik.Vi moderater har sagt att vi vill att den kommunalatillväxten skall upphöra realt sätt. Men vi anser attdet finns stora förutsättningar att erbjuda enoförändrad eller t.o.m. bättre serviceinom ramen för oförändrade kommunala utgifter.Det kan ske om den produktivitetsminskning somvi upplevt upphörde och vändes isin motsats på en eller ett par procent . Dennolltillväxt i volym som vi förespråkar låter sigalltså väl förenas med höga ambitioner förutsatt attbättre förutsättningar för effektivisering skapas ochtas till vara. Speciellt viktigt är att de statligabestämmelser som finns och som försvårar ellerförhindrar ökad konkurrens tas bort. Ofta är dessabestämmelser knutna till statsbidrag i olika formersom genom sin utformning lätt får enkostnadsdrivande effekt. har t.ex.finansministern upptäckt detta och uttalat sig för ensådan här avreglering i överläggningar . Men inga sådanaförslag fanns i budgetpropositionen. Det tycker viär anmärkningsvärt.Vi moderater har länge framhållit att den statligastyrningen av kommuner och landsting måsteminskas radikalt. Många av de specialdestineradeanslagen har en snedvridande effekt och motverkardessutom effekten av skatteutjämningsbidragen.Kommuner lockas av bidragsbestämmelser att väljaverksamheter som är samhällsekonomiskt dyrarepå grund av att bidragen då blir större. Mångakommuner väljer utbyggnad av daghem i stället förfamiljedaghem som ett exempel. Även om denkommunalekonomiska kommittén nu arbetar meddessa frågor så anser vi moderater att man redan tillnästa år måste slå samman flertaletspecialdestinerade statsbidrag till kommun ochlandsting till ett allmänt kommunalt bidrag somfördelas på ett med de specialdestineradestatsbidragen ekonomiskt likvärdigt sätt.De neddragningar av det statliga stödet tillkommuner och landsting som vi moderater har talatom kan ske över det allmänna bidraget. Debestämmelser och detaljregleringar som ärkopplade till statsbidraget vill vi naturligtvis ocksåskall avvecklas . Kommunerna kan på detsättet utan hinder av statliga bidragsvillkorbestämma uppläggning, inriktning och omfattningav skilda verksamheter så att det passar denenskilde kommunen och dess invånare bäst.Herr talman! Under de år som jag har suttit ifinansutskottet har utskottet besökt ochNorge. Man kan konstatera att man i inget av de tvåländerna klarar sig utan någon form av kommunalskatteutjämning. Så är det även här i . Enav förutsättningarna för en god kommunalverksamhet över hela landet är faktiskt att det finnsett väl fungerande skatteutjämningssystem. Detsystemet skall utjämna de yttre förutsättningarnasom kommunerna inte själva kan påverka i någonnämnvärd utsträckning. Det gäller i första handkommunens skatteunderlag,befolkningssammansättning och kostnadsläge mendäremot inte de kostnadsskillnader som orsakas avolika standardval för verksamheten inomkommunerna.Den kommunala skattesatsen skall vara ett uttryckför den kommunala självstyrelsen och spegla denavvägning mellan offentlig och enskild verksamhetsom kommunens befolkning väljer -- ingentingannat.Däremot bör rundgång av bidrag och avgiftermellan stat och kommuner försvinna helt.Ett system där kommunerna betalar inskattepengar till staten, som i sin tur betalar tillbakadem i form av riktade bidrag, är inte baraopraktiskt utan leder också till fördyringar ochurgröpningar av den kommunala självstyrelsen. Vimoderater kan inte acceptera ett sådant system,och det rör sig inte om några små belopp. ärskatteutjämningsavgiften per skattekronaför kommunerna och för landstingen.Nu föreslår regeringen en höjning med ytterligare11 öre för både kommuner och landsting ochdessutom en särskild avgift på förbåde kommuner och landsting. Om det förslagetgenomförs kommer skatteutjämningsavgiften attöka från . och 7 örenästa år. Enligt min uppfattning illustrerar det påett mycket tydligt sätt den absurda omfattningen avden ökade rundgången mellan stat och kommun.En ännu mer absurd avgift är den s.k. , som har utvidgats till att gälla allakommuner med ett eget skatteunderlag somöverstiger av medelskattekraften. Det rör sigom 42 kommuner. Vi har alltid sagt att det inte ärrimligt att kommuner som hushållar väl medskattebetalarnas pengar, bedriver en effektiv ochmindre kostnadskrävande verksamhet, vilketsammantaget gör kommunerna attraktiva att bo i,skall bestraffas av staten och tvingas höja skatten.Det är ju faktiskt så att det är kommunens invånareoch skattebetalare, inte kommunen i sig, sombetalar den här särskilda skatteutjämningsavgiften.Ja, det är faktiskt så, att invånare med lågainkomster i kommuner som drabbats av RobinHood-skatten kan få bidra till utgifter för invånaremed höga inkomster i andra kommuner. Man skullekunna sammanfatta det med att säga attskatteutjämningsavgifterna, både den allmännaoch den särskilda, i praktiken är en statligkommunalskatt, som fastställs av staten och betalasav kommunens invånare, oavsett ekonomiskaförutsättningar. Ännu mer upprörande blir RobinHood-skatten när man vet att två kommuner,och , får på marginalen betalamer i avgift till staten än de får in i skatt av sinakommuninvånare på den sist tjänadehundralappen. Genom det kommunalaskattestoppet kan de här kommunerna intekompensera sig genom att höja skatten.Låt oss ta exempelt , som har enutdebitering . betalar som allaandra kommuner en allmän skatteutjämningsavgiftpå och dessutom en särskildskatteutjämningsavgift, denna s.k. , på hela . på varje beskattningsbarhundralapp som är intjänad i kommunen.Summerar man detta får man en förlust på 3 kronoroch på varje intjänad hundralapp för i år.Detta, herr talman, är inte rimligt. Tar mandessutom med avräkningsskatten blir det ännuvärre. Lägger man därtill de höjningar somregeringen föreslagit på de olika skatteavgifternaför , blir situationen ännu värre för dessakommuner. För oss moderater är den här fråganganska enkel, eftersom vi anser att den här typen avbeskattning av kommunerna inte skall finnas överhuvud taget. Bort med den! Men majoriteten harinte ens velat reflektera över möjligheten att ta bortmarginaleffekten, där kommunen tvingas betalamer än vad man får in på den sist tjänadehundralappen i kommunen. Detta tycker jag äranmärkningsvärt, herr talman! Jag skulle vilja vetavad i har för försvarför detta. Kan man verkligen som gammalkommunalpolitiker acceptera ett sådant system,där man tar ut mer i avgift än kommunen får in?Vi moderater har alltid talat för att man skall ha enså låg skattesats som möjligt, att manskall sänka de höga kommunalskatterna när mankan göra det. Vi moderater vill därför att denkommunala utdebiteringen sänks i de kommunersom har särskilt hög kommunalskatt, dvs. Vi vill att dessa kommuner skall få ett extraskatteutjämningsbidrag på avskattesänkningen det år som man genomför ensänkning. Det är speciellt motiverat av att detordinarie skatteutjämningssystemet har stimulerathöjningar, något som pressat upp de kommunalaskattesatserna i stället för att hålla dem nere på enlåg nivå. Vi tycker att de kommunala skattesatsernaoch den kommunala konsumtionstillväxtenfortfarande ligger på alltför höga nivåer, och därföranser vi att det kommunala skattestopp som nuråder bör förlängas , dvs. t.o.m. år1993, i avvaktan på den kommunalekonomiskakommitténs betänkande.Låt mig, herr talman, ta upp en gammalbekant, som har förvånat mig när jag lästutskottstexten. Det gäller majoritetens rädsla föranalyser av konsekvenserna för kommuner ochlandsting av regeringens propositioner. har framfört samma krav som hon har gjorttidigare i en motion om behovet avkonsekvensanalyser av regeringsförslagen. Vistöder den motionen tillsammans med folkpartietliberalerna och . Vi tycker nämligen att detär högst rimligt att regeringen försöker leva upp tillde krav som regeringen själv ställer på de statligamyndigheterna i den s.k.begränsningsförordningen när det gällerkonsekvensberäkningar av olika beslut.Majoritetstexten i utskottet går, ,oss delvis till mötes, men man avstår från att föreslåriksdagen att ge regeringen detta till känna, ochdärmed blir det inget resultat utan allt blir vid detgamla. Det tycker jag, herr talman, ärsymptomatiskt för socialdemokratisk politik.Anf. 3 ():Herr talman! Liksom ekonomi harbekymmer i stort har också kommuner ochlandsting bekymmer med sin ekonomi. Dettaskyller man ibland på att staten har dragit in pengarfrån kommunsektorn, som staten lagtöver flera uppgifter på kommuner och landsting.Även det kommunala skattestoppet möts ibland avvissa med ogillande.Det är otvivelaktigt sant att hargenomfört begränsningar i de finansiellaöverföringarna till kommunsektorn. Motivet harvarit samhällsekonomiskt och är så fortfarande.När ekonomi växer i den blygsamma taktsom har skett , finns det ingetutrymme för en stor expansion -- omman inte vill begränsa den privata konsumtionengenom att höja de kommunala skatterna. Det vill vii liberalerna inte medverka till.I själva verket har trots den finansiellabegränsningen kommunerna vuxit utom ettunder 80-talet betydligt snabbare än vad riksdagenhar uttalat. En effekt av detta är attkommunsektorn har expanderat betydligt snabbareän hela ekonomin. Andelen av sysselsättningen harökat från år . Det är enandelsökning , och det är ett uttryck fören ganska betydande expansion. I själva verket vardet så att kommunerna växte med underförsta och med underandra , trots att underhela har uttalat att en procentskonsumtionsökning är vad som kan varasamhällsekonomiskt försvarbart.I dagens betänkande upprepar socialdemokraternamålet en procents konsumtionsökning, vilket ocksåvar den siffra som angavs i budgetpropositionen ijanuari. Vi i liberalerna gör denbedömningen att en ökning inte ärförenlig med återgång till samhällsekonomiskbalans. Vi har i reservation 2 angivit per årsom den volymökning som under de närmaste årenkan försvaras.Det är intressant att notera att den revideradenationalbudgeten gör precis samma bedömningsom liberalerna. Jag citerar från s. 179:''I kalkylerna för den kommunala ekonominsutveckling har antagits att den kommunalakonsumtionen växer med 1/.