prot · GF0946 · 1991-12-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:46Måndagen den 16 decemberKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 9 och 10 december.2 § Svar på interpellation 1991/92:49 ompostverketAnf. 1 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkenstrategi kommeratt arbeta efter för att åtgärder skall kunna vidtas itid för att motverka för kunderna negativa effekterav postverkets förändringsplaner.Jag vill inledningsvis understryka att postverketsförändringsplaner beträffande organisation,servicens utformning m.m. är föranledda av enstrukturkris i postkontorsnätet. Antalettransaktioner på postkontoren har minskat med30--på grund av ökadautomatisering och ändrade betalningsvanor.Minskningen har varit 5--. Detta har medfört problem förkontorsnätet, då minskade intäkter inte kunnatmötas med minskade kostnader.Samtidigt har postverkets marknadssituationförändrats. Konkurrensen inom flertalet avpostverkets verksamhetsområden har ökat. Motdenna bakgrund menar jag att det är postverketsskyldighet att anpassa verksamheten och servicensutformning efter dessa nya förutsättningar.Låt mig framhålla att postverket är ettaffärsverk, vars verksamhet styrs med mål somfastställs av riksdag och regering. Postverketsuppdrag är bl.a. att förmedla brev, paket ochbetalningar över hela landet. har vidareangett att nuvarande servicenivå skall behållas ävenom formerna härför förändras. Kundanpassning avservicen skall ske varsamt.Formerna och förutsättningarna för postverketsverksamhet har setts över iregeringskansliet i enlighet med den tidigareregeringens förslag (prop. 1990/91:87näringspolitik för tillväxt). Jag kommer att redvisamin syn på behovet av åtgärder för att stärkapostverkets konkurrenskraft för regeringen inför1992 års budgetproposition.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret påmin interpellation. måste jag avslöja attjag kände mig som den lille förväntansfulle gossen,som då tomtens sista klapp utdelats inte kunde hållatillbaka sin reaktion och lät undslippa sig: ''Var detallt? ''Jag känner igen siffrorna från postverket. Jagifrågasätter inte heller ett stortrationaliseringsbehov. Det jag med mininterpellation främst vill lyfta fram är frågan somberör tillvägagångssättet vid nedläggningar avpoststationer.Dessutom är det så att en del nedläggningar avmånga upplevs som självförvållade. Genomändringar i öppethållande omöjliggörs förkunderna att använda sig av kontoret. Den därpåföljande nedgången tas sedan till intäkt för ennedläggning. Det är på samma sätt som när en avstatsrådets f.d. kolleger vid en uppvaktning avposten sade: ''Det påminner om SJs taktik medtidtabellerna .'' De som drabbas ochsom är beroende är de äldre, de icke bilburna.Som jag påpekat i interpellationen är det ju ocksåofta så att olika institutioner på mindre orter stöttarvarandra genom närhet. Det gäller även separatbelägna stadsdelar på större orter.Vid en nedläggning av ett antal kontor som gjordesför , bl.a. här i och iGöteborg, blev jag i tillfälle att följa utvecklingen.Ett fall var följande.Posten stängdes, och -- om den lilla lustighetentillåts -- som ett brev på posten lades tobaks- ochservicebutiken ned mindre än en och en halv månadefteråt, skobutiken ytterligare ett par månaderdärefter med en annan, mindreserviceinrättning. Den lokala speceributiken somfinns kvar går på knä -- beroende för sin existensbara av de i området boende många pensionärerna,som inte kan ta sig till annan service. Kundernahänvisas till ett annat kontor, 2--, iett område känt för sin redan dåliga trafikmiljö ochmed kronisk brist på parkeringsplatser.Hemtjänstassistenternas tid går i störreutsträckning åt till postresor för de gamla, i denmån dessa senare inte ökat sitt nyttjande avtaxifärdtjänst, eftersom det inte finns någonhållplats för kollektivtrafik i närheten av posten.Det är den typen av effekter man kan få och har fåttpå flera ställen.Om det nu är så, som statsrådet påpekar, att postenfrämst skall se till det företagsekonomiska, måste visom är representanter för kunderna, somju också är ägarna, göra den samhällsekonomiskabedömningen och fatta beslut därefter.Både vid tidigare ändringar och de nu aktuellaupplever jag att man varit låst vidorganisationstänkande i stället förfunktionstänkande inom posten. Det framgår ocksåmed all tydlighet i intervjun med generaldirektöreni det senaste numret av . Och det varsamma intryck jag fick vid både brevväxling,personligt samtal och TV-debatt medhonom och några av hans närmaste medarbetare.Dessutom lägger man fram det som kallas förslagtill ändringar, men som i realiteten är fattadebeslut. Det var också något som vi fick klart för ossvid de kontakter vi hade från Göteborgskommunledning med posten.Statsrådet fick, såvitt jag förstår, ellerfredags för sig redovisat postens nya förslag. Enligtknapphändiga referat i massmedia synes det somman nu har kommit fram till det som jag -- ochsäkert många fler -- har föreslagit, nämligen att mangenom entreprenadförfarande skall kunna lägganed postkontoren men ändå behålla servicen. Detär viktigt att man därvid ser till att ha dessaersättningsmöjligheter väl förberedda innan manlägger ned kontoren.Posten är, som jag har skrivit, en mycket viktiginfrastrukturell faktor och kan därför inte barabehandlas som ett företag vilket som helst. Jagtycker för egen del att posten sköts på det hela tagetbra, men jag kan konstatera att man under senareår tappat förtroende hos många människor. Det ärsvårt för den enskilde att förstå vitsen med att dra inett postkontor som ger några tiotusen och lägger ned miljonbelopp påen annons- och affischkampanj, som gjordes 1990,där man talar om att posten levererar brev -- det harsvenskarna känt till . Riksdagensrevisorer konstaterade att postenbehövde stramare tyglar och att t.o.m. regeringensaknade insyn i stora delar av verkets affärer.Jag skulle med en följdfråga vilja veta: Är detnågon bättring på gång därvidlag?Anf. 3 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan börja med att säga till LennartFridén att jag tror att det är en bättring på gång. Därskall vi hålla i minnet att en utveckling som betyderväldigt mycket är den ökade affärsmässigheten,genom att postverket, liksom andra affärsverk somhar förvaltat gamla s.k. naturliga monopol, möterkonkurrens. Det här är en utveckling som leder ökad kundanpassning. Man kommer att bli meralyhörd för vad kunderna tycker, helt enkelt därföratt andra också kommer in i verksamheten.Lennart frågar om det skall bli någonbättring. Jag kan berätta att postenskoncernstyrelse beslöt att se överhela detta gigantiska postkontorsnät. Skälet var deminskade transaktionsvolymerna. Utredningen,som presenterades , kom fram till skall genomföra en hel del förändringar, precisi enlighet med det som är inne påhär, nämligen att i ökad utsträckning taentreprenader i anspråk, att samarbeta med bankeroch med dagligvaruhandeln.Den här utvecklingen innebär att posten totalt settkommer att ha lika många serviceställen somtidigare, men genom att man omstrukturerar nätetmöter man den här minskningen av transaktioner.Man kommer att ha kvar krav på kvalitet, sekretessoch säkerhet, och man kommer att utbilda personalsom skall sköta posttjänsterna i postens regi. Pådetta sätt utvecklar man i stället för att avveckla,och då bidrar posten både till att det blir postserviceoch till att annan kommersiell service kan behållas.Lennart var inne på att det till slut bara ärden lokala servicebutiken eller lanthandeln som ärkvar. Syftet och metoden som postverket kommeratt använda sig av är att staga upp ocksålanthandlaren, så att han kan bli entreprenör åtposten och på så vis behålla service i de glesaredelarna av landet.Om vi tittar litet mera konkret på vad detta innebär,ser vi att det på de större orterna finns ungefär 700postkontor. Målsättningen är att det 1995 skallfinnas kvar 450 postkontor, men de skall dessutomkompletteras med 200 s.k. närpostkontor, som hardenna typ av samverkan med någon bank ellerbutik. På de medelstora orterna kommer de 500postkontorern i stort sett att finnas kvar.På de mindre orterna, där det finns 700postkontor, kommer det att finnas kvar 300 somdrivs bl.a. i samverkan med banker. 350 postkontorpå mindre orter kommer att leva vidare isamverkan med butiker av olika slag.Slutligen finns det 2 750 lantbrevbärarlinjer, som ärmycket populära. Här räknar postverket med attdet skall ske en utveckling så att det finns2 800 lantbrevbärarlinjer.Sammanfattningsvis, fru talman, tycker jag attLennart kan se tiden an med viss tillförsiktoch optimism, om utvecklingen i enlighet medutredningen 92, kan förverkligas.Anf. 4 ():Fru talman! Jag kan hålla med om attdet här låter bra. Jag är bara förvånad över att maninte har reagerat på alla de signaler som postentidigare har avgivit. Jag har själv en del bådepraktiska och, dess värre, negativa erfarenheterfrån den tid då jag följde de frågor som var aktuellaför sedan.År 1988 tillsattes en liten utredning av ,där det i direktiven heter angående posten ochteleverket: De skall drivas effektivt och täcka sinakostnader och de flesta investeringar med egnaintäkter. är de skyldiga att taregionalpolitiska och sociala hänsyn genom atterbjuda tjänster som inte ger intäkter och täckerkostnaderna. -- Vi får verkligen hoppas att man nulever upp till det.När det gäller frågan om lantbrevbärarlinjerna kanvi konstatera att man, om man skall kunna utnyttjalantbrevbäraren, måste vara hemma när hankommer. Det är alltså en ganska begränsad gruppmänniskor bosatta på landsbygden som kanutnyttja lantbrevbärarens tjänster. Det kan varaganska svårt att ändra sitt dagsprogram eller sindygnsrytm efter postens ankomst.I samband med att posten har lagt ned ett antalkontor har man i efterhand diskuterat vilkenservice man skulle kunna erbjuda. Det är inte så detskall gå till, utan det bör finnas ett väl utarbetatförslag till det före nedläggningen.Posten har, som jag också tidigare påpekade, vid ettantal tillfällen först haft sommarstängt någramånader och sedan öppnat posten och haft öppetbara en och annan eftermiddag eller en och annanförmiddag. Därefter har man visat på attpostkontoret i fråga inte gått särskilt bra. Det ärklart att kunderna har tröttnat på det. De flesta avoss är bilburna och har ändå inte några störreproblem -- i synnerhet inte vi som bor i tätorter,men säkert inte heller många på landsbygden -- attta sig till annan service. Men sedan finns det då desom inte kan det och för vilka posten har så oerhördstor betydelse. Det är gubevars inte baraprivatpersoner, utan det finns också en hel delsmåföretag -- dem skall vi slå vakt om -- ute iglesbygden som faktiskt har fått stora problemgenom att de inte fått den service från posten somde varit vana vid.Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker att det ärbeklagligt att det förslag som förelåg tillsamarbete mellan och posten intekunde bli verklighet. På många av de små orternalägger både posten och nedverksamheten. Det hade varit bra om de hadekunnat stötta varandra på det sätt som är meningengenom de nu framlagda planerna.Anf. 5 Kommunikationsminister ():Fru talman! och jag kan naturligtvisbeklaga att det inte har hänt någonting tidigare,men jag tror ändå att vi kan förenas i en positivkänsla av att vi nu har fått en regering som tar tag ide här problemen. Om vi skall vara riktigt ärligahar detta initierats av postens koncernstyrelse, somfaktiskt tillsattes under den förra regeringens tid.Man har inte reagerat, säger . Detsom nu är på gång är ju också en bolagisering avposten. Tanken är att man skall åstadkomma ensituation som gör det möjligt att sätta en prislapp påde regionalpolitiska tjänsterna. kan vikonstatera att det kommer att handla om ungefär300 miljoner. Det är viktigt att notera att det finnsen beslutsamhet att se till att det fungerar ute iglesbygderna. Jag vill inte säga emot LennartFridéns påståenden om att det på olika håll ochkanter har funnits en sådan nedläggningsstrategisom han berättade om. Men den nya planen,Nät 92, indikerar ändå en offensiv vilja att varamarknadsanpassad och kundorienterad. Jag tyckeratt vi trots allt skall känna oss glada över det.Sedan sade att det inte är säkert attfolk är hemma när lantbrevbäraren kommer. Det ärnaturligtvis någonting som vi som politiker ochaktiva i postverket har mycket svårt att reglera.Men jag tror att det trots allt finns möjligheter attposten och lantbrevbärarna kan anpassa sig i de häravseendena. Inte minst om man mer och merkommer in i en entreprenadverksamhet på de härlinjerna tror jag att det kommer att finnas mycketstarka incitament för att det skall kunna bli affärernär lantbrevbäraren kommer ut till de olikakunderna.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tror säkert att vi ligger varandranära i åsikterna, . Men det varytterligare en liten fråga som jag tog upp i mininterpellation och som jag gärna skulle vilja ha enkommentar till.När man skall lägga en plan över ettnyexploaterat område i en kommun skall manvända sig till alla möjliga typer av kommandeförmodade intressenter -- det kan vara ,det kan vara kommunikationsföretag av annat slag,det kan vara posten, det kan vara de storahuvudorganisationerna för våra butikskedjor, osv.Då föreligger alltså en skyldighet frånkommunernas sida att ta de kontakterna iplanarbetet. Men om någon av dessa mycketviktiga institutioner plötsligt beslutar sig för attlägga ned -- när det gäller posten händer det då ochdå -- föreligger inte samma skyldighet att ta kontaktoch tala om att servicen nu försvinner. Man kan dåfråga sig: Vore det inte vettigt att genomföra enbestämmelse enligt vilken det föreligger åtminstoneen anmälningsplikt, kontaktplikt eller liknande närman skall förändra servicen när det gäller sådanabasfunktioner som har med infrastrukturen attgöra?Anf. 7 Kommunikationsminister ():Fru talman! har såvitt jag förstårvarit med och fattat beslut om att posten skallåläggas att bedriva verksamheten på ett sådant sättatt den blir lönsam. Om vi inrättar ett nyttplaninstitut där kommunen i något slagsplanprocess skulle kunna ålägga t.ex. posten attbedriva en verksamhet som är direkt olönsammåste till detta också knytas någon typ avbetalningsinstrument. Jag tror ärligt talat att det ären ganska komplicerad process.Men jag vill gärna återknyta till utredningen. Deninnebär i praktiken ingen minskning av postensservice i det här avseendet. Den innebär enutökning av servicen i och med att den också gerunderlag för lanthandel och annan handel somannars också skulle kunna svepas med. Det ärfaktiskt inte bara posten som har haft problem.Låt mig, fru talman, för berätta attdet 1960 fanns 23 000 livsmedelsbutiker i . Ibörjan av är det kvar knappt 8 000. Detförsiggår alltså en oerhörd snabbförändringsprocess på alla områden. Jag tror attden plan som postverket nu har tagit fram ändåöverensstämmer med kravet att ge en rikstäckandeoch daglig service åt svenska folket när det gällerposten.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återLagutskottets betänkande 1991/92:LU14Försvarsutskottets betänkanden /92:FöU5 ochFöU6Socialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU5Socialutskottets betänkanden /92:SoU9,SoU10, SoU11 och betänkande 1991/92:KrU9Utbildningsutskottets betänkande 1991/92:UbU7Trafikutskottets betänkanden /92:TU5 ochTU6Näringsutskottets betänkande 1991/92:NU9Arbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU4Bostadsutskottets betänkanden /92:BoU7,BoU8, och BoU94 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:76 Vissa förändringar avmyndighetsstrukturen inom högskole- ochstudiestödsområdena, m.m.Konstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU19 Förslag till ny lagstiftning förkabelsändningar m.m.Finansutskottets betänkanden1991/92:FiU6 Tilläggsbudget I inomfinansdepartementets område1991/92:FiU7 Tilläggsbudget I inomcivildepartementetsområde1991/92:FiU8 Den statliga fastighetsförvaltningenoch ombildningen av , m.m.1991/92:FiU9 Avveckling av löntagarfondernaSkatteutskottets betänkanden1991/92:SkU6 Skatt på etanol, m.m.1991/92:SkU7 Skattetillägg1991/92:SkU9 Reavinster på bostadsrätter1991/92:SkU11 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och och mellan ochRepubliken /92:SkU12 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och betänkande1991/92:TU4 Godkännande av ett avtal mellanSverige, och EEG om civil luftfart, m.m.Jordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU8 Ändrad instansordning enligtbilavgaslagenNäringsutskottets betänkanden1991/92:NU10 Privatisering av statlig ägda företag,m.m.1991/92:NU14 Ny småföretagspolitik, m.m.1991/92:NU15 Upphävande av regler om utländskaföretagsförvärv m.m.5 § Kammaren åtskildes kl. 12.19.Förhandlingarna leddes av talmannen.