prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — 16 (förbud mot omvandling av hyresrätter tillbostadsrätter)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 26 av -- bifölls medacklamation.Mom. 20 (en rimlig bostadskostnad)Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot17 för reservation 30 av . 3 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 39 (upphävande av beslutet om ett nyttbostadsfinansieringssystem)Utskottets hemställan bifölls med 176 rösterröster mot 132 för reservation 50 av . 54 (beslutsramen för bostadshus yngre än 30år)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 65 av -- bifölls medacklamation.Mom. 55 (förvärvsstödet till flerbarnsfamiljer)Först biträddes reservation 66 av . med 100 röster mot 37 för reservation 67 avJan Strömdahl och . 170 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 171röster mot 97 för reservation 66 av . 36 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 59 (den övre gränsen för radonbidrag)Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot89 för reservation 70 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU7Mom. 2 (lokaliseringen av FMVs fartygsavdelning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av -- bifölls medacklamation.Mom. 3 (användning av försvarsanläggningar somflyktingförläggningar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.6 § Socialpolitik -- försäkring vid sjukdom,föräldraskap, handikapp och ålderdomFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU11 Socialpolitik -- försäkring vidsjukdom, föräldraskap, handikapp och ålderdom(prop. 1990/91:100 delvis).Förste vice talmannen meddelade att debatten idetta ärende skulle delas upp i tre avdelningar.Varje avdelning skulle betraktas som ett särskiltärende med en egen talarlista. Till varje talarlistakunde nya talare anmäla sig till dess överläggningenförklarats avslutad för den aktuella avdelningen.Avd. 1 Sjukförsäkring m.m.(Avsnitten I, II och V i utskottets hemställan)Anf. 30 ():Fru talman! Socialförsäkringssystemen, som vikommer att debattera de närmaste timmarna, utgörbasen i vårt s.k. välfärdssystem. Det är naturligtvisviktigt att dessa system har en fast och soliduppbyggnad och att vi rättar munnen eftermatsäcken när det gäller utbetalningar frånförsäkringarna, så att systemen klarar sina utgifter.Så är det inte . Vare sig sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen eller pensionssystemetbär sina egna kostnader, utan alltmer måstefinansieras av våra skattemedel.En ökande andel av de offentliga utgifterna hartagits i anspråk av de offentliga systemen. Densnabba utgiftsökningen inomsocialförsäkringssektorn har i hög grad bidragit tillatt den ekonomiska tillväxten är negativ i vårt land,den tillväxt som är nödvändig för att klarasocialförsäkringssystemen! Tala om en ond cirkel!Vårt kostnadsläge är alltför högt i förhållande tillvår nära omvärld, och vi kan inte sälja våra varor.Företagen flyttar som bekant utomlands. Vi harunnat oss en alltför hög grad av olikavälfärdsanordningar, t.o.m. system som gjort detmer lönande att vara sjukskriven än att gå i arbete.Jag tänker t.ex. på det s.k.timsjukpenningsystemet. Vi moderater har längevarnat för att detta naturligtvis inte skulle gå ilängden. Krisen är nu ett faktum.Sjukförsäkringens kostnader ökade kraftigt undersenare delen av 80-talet bl.a. beroende på att dets.k. sjuktalet ökade från 1982 till ca 26dagar 1989.Vi moderater har, som jag sade, varnat förutvecklingen och föreslagit besparingar inom t.ex.sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Vi stod längeensamma, men insåg även densocialdemokratiska regeringen att det varnödvändigt att minska utgifterna. Riksdagenbeslutade därför om minskadekompensationsgrader vid kortvarig sjukskrivningfr.o.m. Vi har också kunnatnotera att svenska folket drabbats av en osedvanligtstor friskhet, som det stod i den 22 mars.Vi väntar nu otåligt på att regeringen skall lägga sinproposition om en s.k. sjuklöneperiod fr.o.m. den1 . Det finns en stor majoritet iriksdagen för en sådan reform. Vi beklagarsamtidigt regeringens oförmåga att reformeraarbetsskadeförsäkringen. Det hade varit ytterstnödvändigt som ett led i dessa besparingar.Allt fler har insett att det finns alla skäl att bromsaden snabba utgiftsökningen inomsocialförsäkringsområdet, bl.a. genom besparingarinom sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Ett målför kommande reformer måste också vara ettklarare och tydligare samband mellan avgifter ochförmåner.I reservation 1 framhåller vi moderater attsambandet mellan förmåner och avgifter harluckrats upp successivt och att avgifterna försjukförsäkring och ATP alltmer har förvandlats tillskatter. Om den ekonomiska tillväxten är dålig blirdet svårt, ja nära nog omöjligt, att med ett s.k.fördelningssystem fördela inkomster överlivscykeln och fördela inkomster mellanolika inkomstgrupper. Socialförsäkringssystemetmåste enligt vår uppfattning vara stabilt, och vianser att det bör byggas upp efterförsäkringsmässiga principer. Ett närmande till EGtorde också kräva detta. Vi anser att regeringen börtillsätta en offentlig utredning som skall lägga framförslag om hur socialförsäkringssystemetsuppbyggnad kan göras mer konsekvent iförhållande till sitt syfte som människorsintjänaderättigheter ges ett stabilt och fast skydd.Socialförsäkringssystemets inverkan påkapitalmarknaden, den offentliga sektorns tillväxt,skattetryck osv. bör också beaktas i dettasammanhang. Jag yrkar, fru talman, bifall tillreservation 1.Sjukpenning kan utgå även under utbildning somen rehabiliteringsåtgärd. 1983 skedde enpraxisändring på detta område genom en dom iförsäkringsöverdomstolen, och sjukpenning harsedan dess kunnat utgå ända tills en direktyrkeksplacering varit möjlig, ibland tillhögskoleutbildning . Systemet har blivitmycket dyrbart och är dessutom orättvist gentemotandra studerandegrupper, som får leva på knappastudiestöd eller utbildningsbidrag. RRV haruppmärksammat detta, kritiserat systemet ochförordat en förändring.Tillsammans med liberalerna ochcentern har vi reserverat oss i denna fråga tillförmån för en striktare tillämpning, och jag ber attfå yrka bifall till reservation 4.I reservation 6 anser vi liksom folkpartietliberalerna att man borde kunna pröva det systemsom fungerar väl i , nämligen att man intefastställer någon SGI förrän en sjukskrivning bliraktuell. Detta skulle innebära en väsentligadministrativ förenkling och även besparing. Vianser att regeringen bör lägga fram förslagom en sådan reform.De borgerliga partierna framför i reservation 7 sinuppfattning att en studerande skall kunna ha s.k.vilande sjukpenning under studier oavsett omvederbörande uppbär studiestöd eller ej.I reservation 8 framför vi moderater tillsammansmed liberalerna att det skall vara möjligtäven för den som har fyllt att teckna en frivilligförsäkring. En sådan försäkring kan vara den endasociala tryggheten vid sjukdom t.ex. för enjordbrukare som i dagens tider av omställning inomjordbruket måste lägga ned sin jordbruksdrift ellerför en tidigare hemarbetande maka som kanske harskött sin make och då uppburit enviss anhöriglön för detta, men som vid hansfrånfälle står utan vare sig inkomst ellersjukförsäkring. Det finns i vårt välfärdssystempersoner som helt och hållet står utan trygghet. Detär värt att beakta.När det gäller tandvårdsförsäkringen har ävendessa utgifter ökat. Regeringen föreslår väsentligaförsämringar av högkostnadsskyddet. Det finnsflera orsaker till utgiftsökningarna, bl.a. en ökadvuxenandel inom folktandvården, ett ökat antaläldre och invandrare med stora tandvårdsbehov, enökad ambitionsnivå och en ökad användning avandra tandlagningsmaterial än amalgam. Vimoderater anser att förändringarna beror påstrukturförändringar.Regeringen har föreslagit att försöksverksamhetmed s.k. bastandvård skall införas. Vi moderateranser att underlaget för detta förslag är bristfälligt,och vi anser dessutom att ett införande avbastandvård skulle föra med sig en orimligadministration, som inte står i proportion tilleffekten i form av bättre tandhälsa. Däremot ärförslaget enligt vår uppfattning ett sätt attunderminera privattandläkarvården och gepatienterna med de största tandvårdsbehoven --framför allt våra äldre -- väsentligt högre kostnaderoch sämre service. Vi har därför yrkat avslag påförslaget, vilket framgår av reservation 11.I reservation 13 anser vi liksom regeringen att enbesparing behövs inom tandvårdsförsäkringen,men vi vill inte att den skall gå ut över dem som harde största behoven av tandvård, framför allt deäldre. Vi anser att försäkringen i första hand skallge stöd vid höga kostnader, medan vi andra kan ståför något större egenandel av kostnaderna när vibesöker tandläkaren. Vi anser därför att en ökadsjälvrisk på . bör införas inom varjebehandlingsperiod. Det skulle för den enskilde inteinnebära mer än en ökad kostnad på . ombehandlingskostnaden uppgår till 3 000 kr.Däremot skulle vi kunna ge bättreförsäkringsförmån till de äldre och till dem som harstora tandvårdsbehov.I detta betänkande behandlas ävensocialförsäkringens administration. Vi delarregeringens uppfattning om nödvändigheten av attnedbringa kostnaderna och stödjer detförändringsarbete som pågår och som föreslås. Jagskulle i detta sammanhang gärna vilja ge en elogetill försäkringskassorna för att de klarar av alltarbete, alla förändringar och alla de uppgifter somvi lägger på dem. Jag tänker inte minst på de''snabba ryck'' som ofta blir följden av besluten iden här kammaren.En fråga som har debatterats mycket på senare tidär det s.k. FAS 90-systemet, dvs.försäkringskassornas ADB-system. Vi är frånutskottets sida införstådda med att kassornabehöver ett rationellt registersystem, men hyserstor tveksamhet till stora system som ger tillfälle tillsamkörningar. Det är viktigt att ändamålet med detplanerade registret noga övervägs. I en reservationhar utskottets borgerliga ledamöter tillsammansmed framför allt betonatintegritetsfrågorna. Vi anser också att införandetav en sjuklöneperiod avsevärt kommer att reduceraantalet ärenden som behöver administreras avkassorna. Vi anser att det behövs en ordentligkravanalys av försäkringskassornas behov avdatorstöd innan ett beslut fattas om FAS 90, och viredovisar detta i reservation 84.I reservation 85 har vi moderater reserverat oss fören minskning av försäkringskassornas anslag med100 milj.kr. med hänvisning till denarbetsgivarperiod som skall införas och somavsevärt kommer att minska belastningen hoskassorna.Fru talman! Det finns åtskilliga reservationer, menjag nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna1 och 4. I övrigt framgår vår inställning till de olikaförslagen av utskottsbetänkandet. Jag ber också attfå yrka bifall till de delar av utskottets hemställandär det inte råder några delade meningar.Anf. 31 ():Fru talman! Genom socialförsäkringssystemenskall alla garanteras trygghet vid sjukdom,rehabilitering, handikapp eller ålderdom. Vi sermed oro på den negativa utvecklingen isocialförsäkringssystemen.År har vi här i riksdag diskuteratsocialförsäkringssystemens problem och brister.Från liberalernas sida har vi medenvishet pekat på de orimliga förhållanden sområder. Dessa brister är den socialdemokratiskaregering väl medveten om. Trots detta har den intelyckats lyfta blicken och med kraft ta tag iförändringsarbetet.I årets upplaga av STU-betänkandet gårsocialdemokraterna som katten kring het gröt. Deerkänner bristerna med systemet men vill inteåtgärda dem. De hänvisar även till attförändringar måste ske, men inte nu utan senarenär regeringen kommer med förslag.Jag frågar mig om det aldrig har slagit densocialdemokratiska majoriteten i utskottet attutflödet från socialförsäkringssystemen innebär attandra angelägna insatser på det sociala området fårstå tillbaka. Detta drabbar grupper i det ''glömdaSverige'' -- grupper som inte har några starkaorganisationer som sina företrädare. Låt mig ta ettexempel. Enbart arbetsskadefonden riskerar att fåett underskott på 75 miljarder . Var ochen förstår att detta inte kan få fortsätta.Fru talman! liberalerna har varitöverens med regeringen om att sjuklön skall införassenast och attarbetsskadeförsäkringen måste reformeras.Den överenskommelsen svek socialdemokraterna.Det var inte första gången och sannolikt inte hellerden sista. Men vad värre är, är att vi inte vetom det kommer några förslag till sjuklön eller omarbetsskadeförsäkringen skall reformeras.Sjuklöneförslaget var aviserat till ochhar ännu inte synts till.Om det kommer något förslag om reformeradarbetsskadeförsäkring är ännu mer höljt i dunkel.Den frågan skall utredas. revisorerpåpekade att arbetsskadeförsäkringensutformning är ett hinder för en aktiv rehabilitering.Trots detta avstår regeringen även från att vidtanågra åtgärder.Jag skulle vilja fråga vad som skallske med arbetsskadeförsäkringen. När kommer detnågot förslag? Skall den få rulla vidare med dessaenorma underskott?Genomförandet av sjuklön och reformeringen avarbetsskadeförsäkringen är avgörande för om vi iframtiden skall klara av att finansiera en fullgodsjukförsäkring.Fru talman! I hopp om att det skallkomma förslag till en reformering avsjukförsäkringen skall jag nu bara kommenteranågra av mindre förslag påsjukförsäkringsområdet.Ohälsotalen hos kvinnor är oroväckande höga ochmåste tas på mycket stort allvar. Det är envarningssignal som tyder på brister i arbetslivet. Iflera år har vi pekat på detta och krävt djupgåendeanalyser av problemet. Majoriteten tar inte såallvarligt på frågan utan hänvisar som vanligt tillkommande undersökningar.Frågan om hur sjukpenning skall kunnautgå vid utbildning har tagits upp vid ett flertaltillfällen. Den nuvarande ordningen skaparorättvisor mellan dem som studerar och ärsjukskrivna och dem som själva får finansiera sinutbildning. Ordningen snedvrider också de s.k.ohälsotalen som kostnaderna är onödigthöga. Socialdemokraterna avstyrker åter vårtförslag. Jag kan med tillfredsställelse notera attregeringen i den frågan nu äntligen kommer medett förslag, som vi senare skall behandla.I regeringens förslag till rehabiliteringslag, somskall behandlas senare , påpekas arbetsgivarnasansvar för sina anställdas rehabilitering. Ireservation 5 påpekar att den stelalåsningen i sjukpenningnivåerna är olycklig urrehabiliteringssynpunkt. Det är väsentligt att densjukskrivne kan återgå till sin arbetsplats så snartsom möjligt. Det bör vara läkaren,och arbetsgivaren som i samrådmed den anställde bör avgöra när och i vilkenomfattning den sjukskrivne kan återgå i arbete.Fru talman! Det är mycket betydelsefullt att denadministrativa delen av socialförsäkringssystemenbegränsas till vad som absolut är nödvändigt. Entredjedel av de ändringar om ändrad inkomst somgörs av kommer inte tillanvändning. liberalerna anser att deräcker att uppge sin aktuella inkomst i sambandmed krav på ersättning.I reservation 7 tar vi åter upp frågan om rätten tillSGI vid studier. Vi anser det vara orimligt att manskall vara tvingad att ta ut studiemedel enbart föratt få behålla sin sjukpenninggrundande inkomst.Det rätta bör vara att det är studierna i sig somavgör om SGI får behållas, inte ett eventuelltstatligt stöd.Fru talman! I årets budgetproposition föreslårregeringen en försöksverksamhet inomtandvården. Beskrivningen av försöken ärknapphändig och ställer ett antal frågor om rättsligaoch ekonomiska konsekvenser förprivattandläkarna: dels hur försökslandstingenskall kunna förena sina dubbla roller, delspatienternas rätt till ett fritt tandläkarval.Riktlinjerna måste kompletteras. Bl.a. bör viktenav en, förutom kostnadsanalysen, opartiskutvärdering som belyser tandhälsoeffekter ochpatientreaktioner, poängteras. Det är önskvärt attäven storstadsområden ingår iförsöksverksamheten. Försöksverksamheten fårinte heller leda till reformstopp underförsöksperioden.Folkpartiet liberalerna anser att femförsöksmodeller bör prövas, var för sig eller ikombination. En modell avser övrföring avtandvårdsförsäkringen till , så attkassan inom ramen för en klumpsumma i samrådmed vårdgivarna kan besluta om taxesystem ochersättningsregler. En annan modell gäller försökmed ersättningssystem för enskildaprivattandläkare med ett flerårigt vårdåtagandemed ersättning beräknad med viss del per patientoch viss del per prestation. En modell innebärförsök med privatisering av folktandvårdskliniker.En fjärde modell gäller upphandling för att få tillstånd en s.k. hustandläkarmodell. Ett femte försökbör göras med ett avreglerat taxesystem.Det är väsentligt att samtliga försök kan göras isamförstånd mellan vårdgivare, försäkringskassaoch staten.Det är också av vikt att pröva en tandvårdstaxa somstimulerar andra personalkategoriers utveckling.Inte minst för tandsköterskorna vore detta enutveckling i arbetet och en besparing i statskassan.Fru talman! Jag har tidigare påpekat att alla vägarmåste prövas för att spara i administrationen. Viföreslår att det utreds om försäkringskassorna iMalmö och kan slås samman. Dettaskulle ge två effekter -- dels lägre administrativakostnader, dels frigörande av personal som kanflyttas över till arbete med rehabilitering. På siktbör även en sammanläggning med kassan iKristianstads län prövas.Fru talman! Det planerade ADB-arbetet med ett sjukförsäkringsregister krävernoggranna överväganden innan beslut fattas.Ändamålet måste noga studeras, och känsligaintegritetsintressen måste värnas. Inte minst när eneventuell sjuklöneperiod införs och en stor del avrehabiliteringsarbetet läggs på företagen måstebehovet av ett sjukförsäkringsregister prövas pånytt.Sjuklöneperioden innebär mycket färre ärenden,och kassornas behov av ett heltäckandediagnosmaterial kommer att minska betydligt. Vianser att en ny kravanalys krävs innan beslut omFAS 90 fattas.Fru talman! Jag avslutar med att yrka bifall tillreservationerna 12 och 84, men självfallet stårfolkpartiet liberalerna bakom alla de reservationersom vi fogat till betänkandet.Anf. 32 ():Fru talman! ''Socialpolitiken syftar till att gemänniskor trygghet.'' Så inleds det betänkande somvi skall debattera. En fråga man då måsteställa sig är om trygghet verkligen har blivitresultatet av våra socialförsäkringar. Får vi utpositiva och optimala effekter av de storasatsningar som sker via socialförsäkringssystemeteller kan flera få möjlighet att ta del av förmånernaom förändringar sker?250 miljarder kostar socialförsäkringarna, bortsettfrån arbetsskadeförsäkringen m.m. är vad vi får fördessa pengar. Sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen. Målet försocialförsäkringarna har varit att ge skydd närhälsan sviktar eller när man med ålderns rättlämnar yrkes- och arbetslivet. Trygghetssystemetinnebär också ett skydd för den som inte funnitsmed i arbetslivet. Folkpensionen ochpensionstillskottet erhåller även den som varithemarbetande.Genomgående i de olika ersättningssystemenpremieras s.k. lönearbete framför det arbete sombedrivs i hemmet främst av kvinnor med vård ochomsorg. Nuvarande regering har inte funnit dettaarbete så värdefullt, att man velat premiera det meden skälig ersättning. Jag återkommer i en senaredebatt till övriga förhållanden för våra pensionärer.Nuvarande socialförsäkringssystem visar allt merpå stora svagheter. Stora summor pengar rinnerigenom systemen då efterlevnad och regler medgettdetta. Först nu börjar regeringen valhänt försökabemästra situationen. Tyvärr saknas det dåtillräcklig förmåga till samordning av åtgärder ochtill tillräckligt radikala åtgärder för att förändranuvarande förhållanden. Ett sådant exempel utgörarbetsskadeförsäkringen, som helt har spelat utsin roll. Vi har i en motion med anledning avrehabiliteringsförslaget återigen utvecklat centernssyn på denna försäkring.I årets budgetförslag presenterade regeringenåtgärder som var helt otänkbara. Friåreti sjukvården ansågs då vara så värdefullt att behållaför förtidspensionerade att det fick fortsätta attgälla när friåret för pensionärer togs bort. Det voreintressat att få regeringens företrädare i utskottetatt förklara vad som inträffat och gjort det möjligtatt plötsligt ändra på detta beslut. Det kan inte varaskatteomläggningen -- den har tvärtom visatsynnerligen negativa effekter för en delförtidspensionerade.Nu blir dock resultatet att även deförtidspensionerade skall betala sjukhusavgift frånförsta vårddagen. De erfarenheter som kan dras avföregående beslut som drabbade pensionärernaborde ha presenterats först. Faktum är att mångaäldre med behov av sjukhusvård drabbas avöverraskningar när räkningar för vården kommerdem till handa någon månad efter sjukhusvistelsen.Möjligheten att få avgiften nedsatt är nästanobefintlig kan man se av de ansökningar sominkommit. Möjligtvis saknas också information tillpatienterna rörande denna möjlighet.Centerpartiet vänder sig emot att friåret isjukvården för förtidspensionerade skall tas bort.Information rörande de förmåner som finns isocialförsäkringssystemet är bristfällig. Detupplever vi ofta vi som arbetar med försäkringarna.Ett sådant exempel är den ersättning förnärståendevård som genomförts. Av de anslag somgjorts har bara en del använts för sitt ändamål.Många har också uppfattat ersättningen som enersättning som kan nyttjas för enklare vårdinsatser.Tvärtom handlar det i de flesta fall om vård i livetsslutskede, som då berättigar till 30 dagarsersättning för den enskilde vårdtagarensnärstående. Inte minst sjukvårdspersonalen måstefå en bättre information om dessa förhållanden.Just nu pågår en uppföljning av vad dennaersättning inneburit. När den presenterats kanslutsatser dras om vilka åtgärder som behövervidtas för att förbättra utnyttjandet av dennaförmån.I betänkandet beskrivs det förändringsarbete sompågår inom socialförsäkringssystemet. Kampenmot ohälsan skall drivas för att sänka ohälsotalet.Det är de oroande kostnadsökningarna sombidragit till detta mål. I det arbetet ingår införandeav en arbetsgivarperiod/sjuklön. Vi som satt med iden snabbutredning som blev resultatet avuppgörelsen rörande sänkta kompensationsgradeni sjukersättningen väntar med spänning påförslaget.En proposition är aviserad. I tidningarnaspekuleras över om den kommer eller ej. LO ochTCO är mycket negativa till ett sådant förslag.Riksdagen har dock beställt förslaget. Naturligtvismåste regeringen lägga fram det förslag som ärbeställt.Vi behöver ett sådant beslut för att effektivt kunnabedriva rehabiliteringsarbete. Minskadadministration och betydligt större anledning förarbetsgivaren att visa intresse för arbetsmiljö ochde anställdas situation är drivkraftför att införa sjuklönen. Det finns alltså många skältill att den utlovade propositionen verkligenkommer till handa så att beslut kan fattasunder våren. Får vi en sjuklön från den förstajanuari kommer många fördelar att vinnas,främst möjligheten till förbättrad rehabilitering.Stora samhällsekonomiska vinster blir ocksåföljden -- pengar som kan användas till andrainsatser.Den rehabiliteringsproposition som just nu harlämnats och för vilka motionstiden gick ut i gårinnebär också en ändrad inriktning av inte minstförsäkringskassans arbete.I det betänkande som behandlas tas även denadministrativa verksamheten inomsocialförsäkringen upp. Det handlar omriksförsäkringsverkets och försäkringskassornasverksamhet. Även dessa har ett besparingskrav på10 % . Detta skall genomföras med hjälp aven annan organisationsstruktur ochregelförenklingar som påtagligt skall reduceraomständliga och kompliceradeärendehandläggningar.I skenet av den målsättningen undrar man med fogom alla verkligen arbetar med det målet förögonen. Det särskilda kommunala bostadstilläggetförenklar inte administrationen, tvärtom. Deständiga bytena av socialförsäkringens inriktningsom regeringen presenterar förenklar inte arbetet.Ibland skall sjuklönen införas, ibland skall den inteinföras. skall sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen samordnas, plötsligt blirdet inte längre aktuellt inom den närmaste tiden.Nog har ochriksförsäkringsverkets personal varit hårt prövadede med alla dessa förslag i olikariktningar.