prot · GE09108 · 1991-05-07 00:00:00 — Däremot tror jag inte att vi skall gå sålångt som till provsmakning i systembutikerna. Dettycker jag bryter en svensk tradition på ett ganskapåtagligt sätt.Anf. 24 ():Herr talman! Vi har brutit så många andratraditioner i . Varför skullevi inte kunna bryta den här? Vad hindrar det? Hurskall få veta hur det smakar när han intefår prova det?Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:569 omservicehusboendes rätt att flytta till annankommunAnf. 25 Statsrådet ():Herr talman! har frågat omjag är beredd att med nu vunna erfarenheter uttalamig för laglig rätt för dem som är beroende avservicehusboende att kunna flytta till annankommun.Frågan om äldres möjligheter att flytta till bl.a.servicehusboende i annan kommun har behandlatsav äldredelegationen i rapporten föräldreomsorgen (Ds 1989:27). beslöt attrekommendera kommunerna att positivt verka föratt äldre personer och personer med handikappskall ges möjlighet att erhålla servicebostad i annankommun än hemkommunen.Jag utgår ifrån att de rekommendationer somutfärdats både när det gäller flyttningar mellankommuner och mellan institutionsvården inomlandstingen följs. Jag finner inga skäl att nulagreglera en rättighet för den enskilde.Socialstyrelsen kommer senare i vår att få ettuppdrag som rör uppföljning och utvärdering aväldrereformen. I samband med detta uppdrag avserjag också att låta belysa hur äldreoch handikappade kan utnyttja möjligheten attflytta.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tycker att svarär chockerande. Om det är någon i denna kammaresom skulle kunna eller har chockerat mig likamycket skulle det i så fall vara somockså sitter här i kammaren.Jag väckte min motion , och jag fick svar1987 av en enig riksdag som gav regeringen iuppdrag att komma med förslag. Det har , och ännu har det inte kommit något förslag.Vi fick i stället förslag om rekommendation. Vi vartre borgerliga partier som reserverade oss för lagligrätt för de svagaste människorna i att fåställa sig i kö till serviceboende i annan kommun.Man kan ha barn eller andra närstående i en annankommun. Ni säger nej.I svaret talar om vad andra skallgöra. Han tar upp att fattade ett beslut och attsocialstyrelsen kommer att få ett uppdrag. Ni har jufått i uppdrag av att komma med ettbeslut. sade tillmig att när vi har fått tillräcklig erfarenhet av omdenna rekommendation räcker eller inteåterkommer vi. Jag har återkommit . Viupptäcker att rekommendationen inte hjälper. Desvaga människorna måste ha en lagfäst rätt för attkunna flytta in i ett servicehusboende i en annankommun. Det är precis som vanligt. Det är desvagaste i vårt samhälle och de små minoriteternasom ni inte bryr er om som drabbas hårdast isocialdemokratins Sverige.Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill framför allt rekommenderaElisabeth att noga läsa igenomriksdagens beställning till regeringen. Den ärnämligen expedierad efter konstens alla regler. som gjorde gick ut på att viskall lösa frågan om möjligheten att flytta, men attdet i första hand skulle ske på frivillig grund. Dethar vi åstadkommit genom de rekommendationersom både landstingsförbundet nu har fattat beslutom. Därtill har jag sagt att regeringen för sin del ärbestämd när det gäller att rätten att flytta mellanolika serviceinrättningar verkligen skall komma tillstånd. Om detta frivilliga system inte fungerar -- såhar också uttryckt sig -- måste vi ta tillandra åtgärder, dvs. lagstiftning.Jag har åtskilliga kontakter med handikapp- ochpensionärsrörelsen såväl ute i landet som centralt.Den här frågan var ganska het under vissa perioder,men jag får inga reaktioner . Jag tar det som etttecken på att dramatiken i alla fall har försvunnitfrån det här fältet. Förmodligen lever kommuneroch landsting nu faktiskt upp tillrekommendationerna. Om så är fallet skall vi intelagstifta, inte heller enligt intentioner,eftersom vi har ordnat detta på frivillig grund.Mitt uppdrag till går ut på att manskall utvärdera hur det har fungerat. Jag kan utanvidare säga att om det visar sig att vi får problemoch att rätten inte tillgodoses, har jag samma åsikti dag som jag hade tidigare. Då skall vi lagstifta.Det vet jag att jag också kan få stöd för hos andrapartier i riksdagen.Anf. 28 ():Herr talman! I utskottets betänkande står att detföreligger full enighet om att de hinder som finnsför flyttning måste undanröjas. Det är ett allvarligtproblem. Gamla och svaga människor måste fådenna möjlighet. Det är mycket angeläget attundanröja hinder. Praktiska frågor som möter idetta arbete får inte hindra ett initiativ i frågan.Arbetet måste genomföras skyndsamt eftersom detbrådskar med förslag till lösning av frågan. Alltdetta står i betänkandet.Har rekommendationerna, , varittillräckliga? Har tagit reda på det?Att opinionen är tyst måste helt enkelt bero på attden är slagen till slant. Det här gäller som jag sägerde svagaste och de som är beroende av att bo iservicebostäder, och de har inte så lätt att tala försig. Jag tycker därför att vi som arbetar här iriksdagen tillsammans med regeringen skullekunna fatta ett beslut som medför att dessamänniskor får en lagfäst rätt. Det är märkligt attBengt står här och säger: Såvitt jag vet.Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Får jag än en gång upprepa att minavsikt är att nu i vår ge i uppdrag attse över hur det här systemet har fungerat. Det harfungerat 88. Kommuner och landstingbör få någon tid på sig för att visa att man är bereddatt följa de rekommendationer som har utfärdats.Jag säger återigen att om det visar sig att systemetinte fungerar -- jag har inte fått några signaler ,fastän jag borde ha fått det med tanke på dekontakter jag har med de människor som det härberör -- skall vi naturligtvis inskrida med andraåtgärder, med lagstiftning.Anf. 30 ():Herr talman! Jag tycker också att ha fått signaler. Jag har ställt den härfrågan så att jag tycker att BengtLindqvist hade kunnat förutse att den skullekomma tillbaka också och ha förberett sig.I vår kommer att få ett uppdrag.Varför i hela världen har det inte skett tidigare? Nuhar det snart gått beslutet fattades iriksdagen, och ändå har vi inte kommit längre. Detär riktigt att opinionen håller på att tystna. Alla desom ringde mig och sade att det här är underbartoch att de äntligen kunde få upp sin ensamma sjukamamma till , osv. har tystnat, eftersomde har gett upp. De tror inte på densocialdemokratiska regeringen längre, och det görinte jag heller.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:517 omhemspråksundervisningenAnf. 31 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migom vilka informationsåtgärder jag ämnar vidta föratt klargöra att målet om tvåspråkighet ligger fast.Låt mig inleda med att klargöra regeringensinställning. Internationaliseringen reser nya ochväxande anspråk på utbildningen i vårt samhälle.Ökade krav kommer att ställas på färdigheternabåde i att kunna uttrycka sig på främmande språkoch på bättre kunskaper om internationellaförhållanden.Sverige är ett mångkulturellt samhälle som har enbetydande resurs i form av invandrare ochflyktingar med såväl språklig som kulturellkompetens. Det är regeringens uppfattning attdenna kompetens i så stor utsträckning som möjligtskall tas till vara och få möjligheter att utvecklasbl.a. inom skolväsendet.Regeringens förslag till minskning avsektorsbidraget med hänvisning till denrationaliseringsmöjlighet som finns inomhemspråksundervisningen berör inte målet förverksamheten. Det övergripande målet för skolanshemspråksundervisning och undervisning i svenskasom andra språk är alltjämt att främja aktivtvåspråkighet. Kommunerna har ansvar för attbereda så många elever som möjligt undervisning ioch på hemspråk med målsättningen attvidmakthålla och utveckla kunskaperna så att derasutveckling mot tvåspråkighet främjas. Detta mål ärviktigt mot bakgrund av såväl den enskilde elevensmöjligheter till en harmonisk utveckling somsamhällets behov av språklig kompetens.Kommunerna har också ansvaret för att organiserasin skolverksamhet så att den passar de lokalaförhållandena.I en mål- och resultatorienterad skola måsteverksamheten följas upp och utvärderas. Jagunderströk vikten av detta i samband med minaförslag vad avser hemspråksundervisningen i åretsbudgetproposition. ansvarar på detnationella planet för detta. Jag avser emellertidockså att ta initiativ till en referensgrupp,med representanter för invandrarorganisationerna,vars uppgift blir att noggrant följa utvecklingenbl.a. mot bakgrund av den oro som frågeställarenger uttryck för.Hemspråksundervisning är ett viktigt inslag i densvenska skolan. Den skall planeras och organiseraspå samma sätt som övriga ämnen inom skolan.Kraven på kvalitet i undervisningen är lika högtställda för hemspråket som för andra skolämnen.Hemspråksundervisningen omfattas också avsamma system för uppföljning och utvärdering somskolans verksamhet i övrigt. Målen förhemspråksundervisningen ligger fast. Jag hoppas,herr talman, att det hädanefter inte skall behövaföreligga någon tveksamhet på den punkten.Anf. 32 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, somfaktiskt innehöll positiva besked. Det gäller främstvad statsrådet sade om referensgruppen medrepresentanter för invandrarorganisationer.Jag medger att det finns skäl för de åtgärder somvidtagits för att effektiviserahemspråksundervisningen. Men därifrån till attskrota hela denna reform, som faktiskt är unik förSverige, är steget långt. Statsrådet avser inte helleratt göra någonting sådant, vilket jag flera gångerhar kunnat konstatera.Fr.o.m. , då finansministernnämnde hemspråksundervisningen i regeringensbesparingspaket, har kommunerna gjortbesparingar även i andra avseenden påhemspråksklasser, och i del fall har man helt lagtned denna undervisning. Kommunerna har vidtagitåtgärder som berott på att man missuppfattatregeringens intentioner.Jag vill därför fråga statsrådet om det inte finnsanledning att på lämpligt sätt ge kommunernainformation om detta. Svaret på min fråga är delvisen sådan information, men det krävs kanskenågonting ytterligare. Vad statsrådet säger omdenna referensgrupp är jag alltså nöjd med, menmin fråga nu är på vilket sätt informationen tillkommunerna kan förbättras.Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! Det är viktigt att förändringar somgörs beskrivs på ett korrekt sätt -- på den punktendelar jag uppfattning.Vad som hänt är att hemspråksundervisningen i enlång rad kommuner har organiserats på ett sådantsätt att det nästan blivit fråga om enskildundervisning -- det har varit en lärare och en elev.Statsbidraget har egentligen stimulerat en sådanordning. Men detta har gjort att kostnaderna förden här verksamheten har rakat i höjden med enväldig hastighet.När vi nu ställer krav på att det skall vara minst femelever i varje hemspråksgrupp, kommerverksamheten att bli mer skolliknande, dvs.hemspråkseleverna sitter tillsammans med andraelever och hämtar in sina kunskaper i detta viktigaämne. Det innebär också att vi använderresurserna, våra skattepengar, på ett mycketeffektivare sätt. Det tror jag är klokt och riktigt,inte minst för hemspråksundervisningens ställning iskolan. Vi kan inte med utgångspunkt istatsbidragstilldelningen ha ett ämne i skolan somsärbehandlas på det sätt som tidigare skett medhemspråksundervisningen. Om vi menar allvarmed att detta är ett skolämne som skall försvara sinställning gentemot andra, skall det ha ungefärsamma arbetsvillkor som andra ämnen. Vi har dåsagt att det bör vara minst fem elever i varjehemspråksundervisningsgrupp.När nu har tagit ställning dels till enneddragning av statsbidraget, dels till förändringari regelverket för att möjliggöra en rationellarehantering, finns det naturligtvis anledning att gå utmed en ordentlig information till kommunerna ochtala om vad det är som gäller.Jag har varit mycket noga med attunderstryka att hemspråksundervisningen somämne och som företeelse i skolan icke harifrågasatts. Hemspråksundervisningen är värdefulloch den skall vi slå vakt om. Menhemspråksundervisningen skall bedrivas på sammasätt som annan skolverksamhet. Det är den nyamarkeringen, och den är jag -- precis som ErkkiTammenoksa -- mycket angelägen att föra ut tilllandets kommuner. Det skall vi försöka hjälpas åtmed att försöka åstadkomma.Anf. 34 ():Herr talman! Med det svaret är jag nöjd, men jaghar en följdfråga med anledning av förläggningenav hemspråksundervisning till lördagarna.Min fråga till statsrådet blir: Vilka andra icke-obligatoriska ämnen kan förläggas till ?Och om man nu lägger hemspråksundervisningenpå , vilket jag misstänker att man vill görapå många håll, eftersom det har kommitklarsignaler om det, hur många kommer då attkunna ställa upp? Kommer det inte att innebära ettslut för denna reform?Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! Det innebär naturligtvis inte ett slutför reformen. Lördagsundervisningen hartillkommit just mot bakgrunden av att vi har införtkravet att det skall vara fem elever i varje grupp.Det kan ju vara så att man i en kommun har tvåhemspråkselever på en skolenhet och tre på enannan. Det är svårt att med de nya reglerna ordnaundervisningen på var och en av dessa enheter ocheleverna bör då kunna sammanföras. En möjlighetsom då bör kunna användas är att förlägga denundervisningen som inte omfattas av denordinarie skolveckan, exempelvis ellerefter skoldagens slut. Det är därför vi har öppnatdenna möjlighet. Vi vill helt enkelt ge dessa barnoch ungdomar ytterligare en chans att få sinundervisning.Anf. 36 ():Herr talman! Jag fick inte något svar på min frågavilka andra icke-obligatoriska ämnen som i vilkaundervisningen kan förläggas till . Jag harsjälv svaret -- det finns inga sådana ämnen. Jagtycker inte att lördagsundervisning borde vara detförsta alternativet för hemspråksundervisningenheller. Jag tycker att det vore värdefullt omstatsrådet på ett lämpligt sätt kundemarkera att det borde vara det sista alternativet.Anf. 37 Statsrådet ():Herr talman! Jag betraktar detta som ett alternativsom vi har tillskapat för att ge en möjlighet attordna hemspråksundervisning när antalet elever påen skolenhet är för litet. Detta alternativ ger alltsåmöjligheter i vissa fall att få till stånd en grupp sombestår av fem elever. För andra ämnen där vi hardelningstalet fem, t.ex. vissa språk, ger vi för dessaelever inte en andra möjlighet att läsa sitt ämneefter den ordinarie arbetsdagen slut eller på enannan veckodag. Detta är alltså en extra möjlighetsom har tillskapats för att ge möjlighet tillhemspråksundervisning, även om det är mindre änfem elever på den enskilda skolenheten. När vitillskapat denna möjlighet har vi betraktat dettasom en sistahandslösning, när andra möjligheterinte har stått till buds. Vi har öppnat den härmöjligheten för kommunerna, och det är nu derassak att hantera den möjligheten på ett ansvarsfulltsätt.Anf. 38 ():Herr talman! Det skall bli mycket intressant att sevad som kommer att hända. Jag hoppas personligenatt det inte blir ett s.k. Rinkebysyndrom. I Rinkebyhar man ovanligt många invandrarbarn, och detkan medföra att det svenska språket inte kommertill användning.Detta riktar jag inte till utan tillallmänheten. Vi har ett klimat i samhället som göratt invandrarfrågorna lätt glöms bort. Situationenhar förändrats kolossalt.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på frågorna 1990/91:547, 549, 550 och551 om konst och bild i gymnasieskolanAnf. 39 Statsrådet ():Herr talman! i ,, och alla ställt frågor om bildundervisningens roll iden nya gymnasieskolan.Estetiskt tillval föreslås ingå som ett av nioobligatoriska ämnen i den nya gymnasieskolan medminst 30 timmars undervisning. Detta innebär attden estetiska verksamheten betonas på ett heltannat sätt än tidigare för alla gymnasieskolanselever.För närvarande får de elever som väljeryrkesförberedande linjer, drygt hälften av desökande, endast möjlighet att studera bild ellermusik genom tillval. Mellan 7--av destuderande på yrkesinriktade linjer har valt ämnetbild som tillval i årskurs 1 --1988. I årskurs 2 har aveleverna valt bildundervisning som tillval.Förslaget innebär således att estetisk undervisningkommer att ges till en betydligt större grupp eleverän . För den elev som så önskar -- och dettaavser alla elever i gymnasieskolan -- kommer därtillbildundervisningen att kunna bli betydligt störreom han eller hon utnyttjar sitt individuella val tillbildundervisning.I detta sammanhang bör också framhållaspropositionens förslag om ett estetiskt program.Det estetiska programmet skall efter ett förstagemensamt år, där eleverna får möjlighet att prövaolika konstnärliga uttrycksformer, delas upp i tregrenar: konst och formgivning, musik resp. dansoch teater. I årskurs 3 kan eleverna sedan välja attspecialisera sig på exempelvis bild. Intresset hoseleverna för dagens estetiska utbildningar är stort.Därför räknar jag med att många elever kommeratt välja det estetiska programmet.När det så gäller innehållet har regeringen tillsatten läroplanskommitté som har, som en av sinauppgifter, att lämna förslag till riktlinjer ochmodeller för de kursplaner som senare skallutarbetas av skolverket.Då i , som framställtfråga 547, anmält att hon var förhindrad att närvaravid sammanträdet, medgav talmannen att BirgittaHambraeus i stället fick delta i överläggningen.Anförandena nr 40--43 illustrerades med ett antalbilder.Anf. 40 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret. Jag ställde en fråga tillsammans med minatre kollegor. Vi är representanter för fyra olikapartier. Min fråga gällde egentligenkonstbildningens betydelse i det framtidagymnasiet.Vi har tänkt visa litet bilder för att trycka påbetydelsen av bilden, och jag tänker fläta in minakommentarer under tiden.Första bilden visar . Jag har valt hennedärför att hon symboliserar vad vi menar medkonst -- även om hon senare fått en mustasch, ärhon fortfarande fräsch och en symbolbärare avkonsten som sådan. Det känner alla människor till.Den andra bilden visar den yngres död.Jag har valt den för att illustrera en minnesbild ursvenskt historiemåleri som säkerligen etsat sig fasthos åtminstone äldre ledamöter i samband medhistorieundervisningen i skolan. Den kan bidra nationell identitetskänsla och medvetenhet omkulturarvet.Den tredje bilden visar Midsommardansen med detsvenska ljuset. Den skildrar vårt dyrbara nationellakulturarv, det specifika svenska naturintresset.Bild fyra är en modern bild av ochkallas Boken. Den visar en variant av det nordiskaljuset och de enkla tingens betydelse, något som ärvärdefullt att föra med oss ut till . I t.ex.USA har det svenska måleriet med det nordiskaljuset rönt stor uppmärksamhet.Anf. 41 ():Herr talman! Jag ber också att få tackaskolministern för svaret på iVårgårda fråga.Mina bilder kan visas i en följd. Jag anar urskolministerns svar att han ser bildämnet enbartsom ett estetiskt intresse, men bild är mycket mer,det är ett språk. Som språk kan det utvecklas ochförfinas så att det blir ett allt bättre redskap förtanken och känslan. Vi kan förstå barnen utifrånderas bilder. Deras utveckling avspeglas i derasskapande. Vi lär oss sammanhang bättre när vi harblivit skickligare i att i klar form gestalta ett ämneeller något vi varit med om. Kreativitetenstimuleras av ett utvecklat bildsinne. När man barauttrycker sig med ord blir tillvaron torftig. Bildenär konkret och uttrycker nyanser som inte kanverbaliseras. Kultur präglas av ett alltför torrtteoretiserande. Jag anser att det är ett allvarligtmisstag att endast låta bildundervisningen vara ettobligatoriskt ämne inom det estetiska programmeti gymnasiet. Fler än blivande konstutövare behöverlära sig bildens språk. Att inskränkabildundervisningen till de estetiska programmen ärungefär som att anse att undervisning i svenskaendast är nödvändig för blivande författare. Ochhur skall det t.ex. gå för framtidens arkitekter ominte bild ingår som ett självklart ämne pågymnasiet?Anf. 42 ():Herr talman! Som arkitekt får jag väl säga att ominte jag hade haft den här bildundervisningen hadedet varit fullt med arkitekter i , för härarbetar vi inte med bild normalt. Situationen är denatt bildämnet och bildskapandet har enbetydelsefull roll i . Man lär sig attarbeta med bild och ord, man lär sig arbeta med ettrikt språk. Bilden som visas nu är ett exempel påvad eleverna i en högstadieklass i haråstadkommit. Det ger också lärarna i bild, svenskaeller miljö t.ex. möjlighet att samarbeta.Nästa bild: Det finns en tradition i svensk skola därden instruktiva planschen har en plats som ingenglömmer som har undervisats med hjälp av de härplanscherna. Genom planscherna som visades iämnet kristendom lärde jag mig själv t.ex. att degamla templen inte var några gamla grå tristaruiner, utan rikt målade och dekorerade palats. Nuär de här planscherna ganska begärligaväggprydnader, som man kan hitta på auktioner.Nästa bild: Hjärtat, får symboliseraangelägenheten av bild och text tillsammans och enbättre utbildning. Uppslagsverken arbetar mycketmed bild och text tillsammans. Det gäller då attförstå och kunna läsa detta.Vi tar nästa bild. Precis som , behöver tekniker av alla de slag lära sig attarbeta med bilder och förstå dem. Det är någontingman måste kunna för att sedan jobba vidare meddatorgrafik och annat som är helt dominerandei den tekniska verksamheten.Jag skulle vilja sluta med följande fråga: Är det såatt bildutbildning och bildförståelse inte längrebehövs som ett obligatorium i 9:an?Anf. 43 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Jag tror inte att det är någon som inte vet vad dennabild symboliserar. kom på ett unikt i våra vardagsrum med bilder. Bilden ger ocksåen upplevelse av envåldshärskaren SaddamHussein och hans brutalitet. I detta fall gäller det entillfångatagen pilot som är neddrogad.Det fanns också andra bilder från , t.ex.bilden av den lille pojken som på huvudet. Den gav mycket merinformation än många ord.Det fanns också bilder från kriget som vi inte fickse. Vi fick inte se några bilder på skadademänniskor. Det verkade som om det var ett perfektkrig, ett blodlöst krig.Vi tar nästa bild. Det finns också andra typer avbilder. Reklamen använder sig väldigt mycket avbilder. Man kan fråga sig vad den här damen har påbilden att göra, men det är också ett sätt attappellera till en viss grupp och befästa könsroller.Vi tar nästa bild. Barn- och ungdomskulturen harsina bilder. För oss vuxna kan det te sig ganskabisarra. Jag vet inte riktigt hur jag skall tolka denhär bilden. Det kanske också förstärker klyftornamellan olika generationer.Vi tar nästa bild. Här har vi en annan välkänd man,som kanske presenteras på ett sätt som vi inte ärvana vid här i . Här ger han mera sken avatt vara en antikens filosof, en religiös person, ettuttryck för 1800-talets hjältedyrkan avintellektuella. Det är också ett sätt att presenterapolitiker.Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! Det var en bra illustration på hurbilden kan användas i undervisningen. Vi som oftabesöker skolor -- det tror jag några av frågeställarnaockså gör -- märker att väldigt många lärare i daganvänder bilden på detta sätt i sin undervisning. Vimärker också att väldigt mycket av våra braläromedel bygger på den kombination av ord ochbild som jag tror att pekade på medsin illustrativa bild av hjärtat.Jag har pratat med en organisation som heter Ordoch bildakademien, som har haft en lång radsynpunkter på dessa frågor i sin uppvaktning hosmig. Jag delar uppfattningen att bilden betyderväldigt mycket för eleven och skolarbetet, inte barasom en skönhetsupplevelse, utan naturligtvis ocksåsom information. Eftersom bilden i det modernasamhället används som ett sätt att påverka och föraut budskap, är det naturligtvis värdefullt att mankan analysera och förstå bilder.Det har tagits upp en lång rad detaljeradefrågeställningar. Beträffande gymnasieskolanlämnar vi ett betydande utrymme till elevernasjälva att efter intresse välja inriktning för sinastudier. Jag tror att en hel del kommer att välja enkomplettering som är estetisk verksamhet utöverprogram som kanske har en studieförberande elleryrkesförberedande inriktning. Det kan då varabild. Exakt hur det kommer att se ut vet vi ju inte .