prot · GE0976 · 1991-03-12 00:00:00 — 118 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Orsakentill frågan var en upplevelse som jag hade när jagbesökte en flyktingsluss i . Jag blev litetupprörd eftersom det där fanns en tioårig flicka somhade varit i och som ännu intehade fått någon god man. Vad som var merupprörande var att förläggningschefen inte ensvisste vad det var för kön på barnet. Han kalladehenne för pojke, inte bara vid ett utan vid fleratillfällen.Jag gick vidare och studerade Röda korsetsundersökning , där man framhöllatt många barn saknar god man. fick jag imin hand en alldeles ny rapport frånsocialstyrelsen, där det sägs att enligt denundersökning som man har gjort av barnenhar god man. Rapporten vittnar även om att detråder en stor förvirring och stor okunskap om vilkaregler och lagar som gäller och om vilka som haransvaret för att barnet får en god man.Jag undrar vilka åtgärder invandrarministerntänker vidta i det här fallet. Omständigheternapekar på att det måste vidtas åtgärder för attavhjälpa bristerna i ansvarsfördelningen mellansocialtjänsten och andra inblandade myndigheterliksom även i ansvarsfördelningen inomsocialtjänsten. Det har också visat sig vara problemförenade med förfarandet vid ansökan om byte avgod man när barnet flyttas till ett nytt ställe.Anf. 119 Statsrådet ():Fru talman! Det är mycket riktigt så att ocksådenna fråga uppmärksammades i den rapport somsocialstyrelsen har lämnat efter ett uppdragfrån regeringen att kartlägga flyktingbarnenssituation. Delrapporten handlade just om ensammaflyktingbarn. Självfallet har vi ocksåuppmärksammat det förhållandet att det kanskeinte alltid går så fort att få fram en god man somhade varit önskvärt. Det kan delvis bero påsvårigheterna att få människor att ställa upp somgode män. En av anledningarna härtill kan varaspråksvårigheter. Den gode mannen får inte varaombudet och inte heller den tilltänktevårdnadshavaren, utan det skall vara en tredjeperson.Rädda barnen har uppmärksammat detta och harnu bestämt sig för att försöka hjälpa till att få framfler gode män. Jag tycker att det är utomordentligtpositivt.Jag vill också peka på att vi tycker att det i ganskaklara bifallsärenden kanske ändå är bättre att fattabeslutet om bifall i samband meduppehållstillståndet än att avvakta med det bara föratt få fram en god man. Då får man i ställetförordna om en god man när uppehållstillståndet ärklart.Anf. 120 ():Fru talman! Sedan är det ju också fråga om hurmånga gånger barnet skall placeras, innan det fåren slutlig eller mer varaktig placering. För det härbarnet var det den andra placeringen på två slussar.I det här enskilda fallet hade jag också kontakt medsocialtjänsten som ställde sig mycket frågande närdet gällde vilket ansvar man hade. Därför tyckerjag att det är helt klart att har rättnär den säger att det råder oklarhet. Av denanledningen borde det ju gå ut information tilllandets olika kommuner.Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Det här är ju en fråga som haruppmärksammats i rapporten om enskildaflyktingbarn, men saken ligger vid sidan av det somdet nu handlar om. Jag har utomordentligt svårt attutveckla det hela i en replik . Jag kanemellertid försäkra att vi följerproblemet med mycket stor uppmärksamhet ochatt vi också förväntar oss att gerlandets kommuner råd och anvisningar om hurfrågan skall hanteras.Anf. 122 ():Fru talman! Detta låter bra. Frågan gällde i alla falloklarhet beträffande god man.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1990/91:453 omförläggningen av flyktingbarnAnf. 123 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkenlevnadsstandard jag anser att ett flyktingbarn skallha i . Av frågan framgår att på barnens förhållanden påflyktingförläggningar.Det är viktigt att barn och föräldrar påutredningsslussar och förläggningar tas emot på ettvärdigt sätt och ges det stöd som behövs i deras oftasvåra situation. Barnens behov måste särskiltuppmärksammas. har också påmånga olika sätt tagit initiativ i denna riktning.Bl.a. har verket tagit fram riktlinjer och ramar förbarn- och fritidsverksamheten. Hur verksamhetenutformas mera i detalj måste avgöras på denenskilda förläggningen utifrån lokalaförutsättningar.Den övergripande målsättningen för verksamhetenpå slussar och förläggnigar är att dels i samarbetemed föräldrarna ge barnen stöd och stimulans i denpersonliga utvecklingen samt möjlighet attorientera sig i det nya samhället, dels stödja ochstärka föräldrarna i deras föräldraroll och få democh barnen att fungera tillsammans och kännatrygghet hos varandra samt motverka den splittringi familjen som kan uppstå i en exilsituation.Självfallet strävar man också efter att kunna drivaverksamheten i goda lokaler.Det är min bestämda uppfattning att förhållandenapå förläggningarna också i praktiken i huvudsak ärmycket bra. Verksamheten drivs oftast av kunnigoch engagerad personal i funktionella lokaler. Medså många förläggningar spridda över stora delar avlandet är det dock naturligt att standarden varierarlokalt. Den stora asylinvandringen under senare århar ställt stora krav på en snabb utbyggnad avförläggningsverksamheten. Det har i vissa fall letttill att invandrarverket har tvingats sökaprovisoriska lösningar. arbetardock kontinuerligt med förbättringar både vadgäller verksamhet och lokaler. De sämstaförläggningarna förbättras eller läggs ner. OmBerith fråga grundar sig på egnaerfarenheter om missförhållanden i enskilda fall ärdet därför viktigt att invandrarverket informeras,så att det kan vidta åtgärder.Inom kort kommer att redovisaregeringsuppdraget att närmare följa utvecklingenav det psykiska och fysiska hälsoläget förflyktingbarn i . Där kommer också att ingåett avsnitt om barn på förläggningar.Redovisningen kommer att studeras inomregeringskansliet.Anf. 124 ():Fru talman! Tack för svaret!Som invandrarministern antog i sitt svar grundar signaturligtvis min fråga på egna upplevelser. Jag harvarit på många slussar och förläggningar och settmånga som är bra. Men i rör det sig omett gammalt stadshotell med trapphus, smalakorridorer och fyra våningar. Det finns inga somhelst lekmöjligheter för de små barnen. Skolbarnenfick börja skolverksamhet, men förde små barnen fanns det varken lokal ellerorganiserad verksamhet. Även om man är tvungenatt vidta provisoriska lösningar, borde det kunnaordnas provisoriska lokaler för barnen att leka i.Går man till exempelvis artiklarna 31 och 27 ibarnkonventionen, kan man läsa om rätten förvarje barn till den levnadsstandard som krävs förbarnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska ochsociala utveckling. I artikel 31 står det att man skallerkänna barnets rätt till vila och fritid samt till lekoch rekreation, anpassat till barnets ålder. Manfrågar sig därför om bestämmelserna skall gällaäven för asylsökandes barn som vistas i landet, ellerom vi skall göra undantag för asylbarnen.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Vi skall inte göra något undantag närdet gäller asylbarnen, men jag sade redan i mittsvar, att eftersom vi har haft mellan 50 000 och60 000 asylsökande , fickinvandrarverket ta till en hel del provisoriskalösningar, som naturligtvis inte var vad man hadeönskat sig. Jag tycker inte att det finns någonanledning att påstå någonting annat. Många gångerhar jag också hävdat att det säkert blivit en deldåliga lösningar.Det som jag nu sagt var ju också en av orsakernatill att vi, inte minst på grund av den storatillströmningen , stod inför en situationdå vi hade svårt att klara ett värdigt mottagande.Det var ju därför som regeringen fattade det avBerith och många andra mycket hårtkritiserade beslutet ominskränkning av asylrätten.Nu har emellertid invandrarverket kunnat börjaplanera att lägga ned förläggningar, eftersomväntetiderna har minskat och genomströmningenpå förläggningarna ökat.Det var synd att det inte av frågan framgick att detgällde just Enköpingsförläggningen. Jag skall gärnata reda på och meddela hurinvandrarverket ser på justEnköpingsförläggningens fortbestånd, omförläggningen hör till dem som man planerar attavveckla först. Tydligen är inte förläggningen enligtBerith av bra kvalitet.Anf. 126 ():Fru talman! Enligt de uppgifter somförläggningschefen gav planerar man att rivaförläggningen 1992, vilket jag tycker är heltoacceptabelt. Jag tycker att man kan ha vuxna iförläggningen men inte små barn. Standardbehöver ju inte handla om enbart materiellstandard. Det måste finnas s.k. känslomässigstandard, lekutrymme och personal som engagerarsig för barnen. Förläggningschefen visste inte enshur många barn som fanns i förläggningen. Hangissade att det var mellan 10 och 20. Vid ett senaretillfälle när jag träffade en man, som av ideella ochhumanitära skäl vistades i förläggningen ,eftersom han tyckte att han behövdes där, fick jagveta att det fanns nära 30 barn. Jag var verkligeninte nöjd.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Det är invandrarverket som haransvaret. Jag vill understryka detta för att inte blianklagad för ministerstyre. Men jag kan väl säga,att det, även om förläggningen kommer att beståfram till åtminstone det här årets slut, kanske blirmöjligt för invandrarverket att när trycket påförläggningsverksamheten lättar placera justbarnfamiljerna någon annanstans.Anf. 128 ():Fru talman! Vi hade också en sluss i Älvkarleby.Även där rörde det sig om en hotellbyggnad.Personalen ansträngde sig oerhört för att tillgodosebarnens behov. ansträngde sigpersonalen för att kunnaplacera just barnfamiljerna någon annanstans. Jagfick klart för mig att man inte arbetade på sammasätt vid den här slussen.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:Ub40--Ub79 till utbildningsutskottet1990/91:T8--T71 till trafikutskottet1990/91:Jo39--Jo59 till jordbruksutskottet1990/91:N18--N48 till näringsutskottet1990/91:A16--A22 till arbetsmarknadsutskottet1990/91:Bo25 och Bo26 till bostadsutskottet23 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:118 Förslag till lag om särskild kontroll avvissa utlänningar, m.m.1990/91:122 Biskoparna i kyrkomötet, m.m.Motionernamed anledning av prop. 1990/91:96 Statsbidrag tillmissbrukarvård och ungdomsvård m.m.1990/91:So43 av m.fl. (m)1990/91:So44 av m.fl. (fp)1990/91:So45 av m.fl. (v)1990/91:So46 av m.fl. (s)1990/91:So47 av m.fl. (c)24 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 11 mars1990/91:165 av () tillstatsrådet om homosexuellaflyktingar:Homosexuella har som få andra under seklernaslopp varit utsatta för fördomar, diskriminering ochförföljelse. I Nazityskland drabbades homosexuellaav samma hänsynslösa behandling som judarna.Tusentals homosexuella togs av daga ikoncentrationslägren.Förföljelserna fortsätter också . I ärhomosexualitet belagt med dödsstraff. I ungefärhälften av USAs stater är homosexualitet straffbartliksom i , republiken ,och ett stort antal utomeuropeiskaländer.Frågan om asylrätt har behandlats i utredningen avde homosexuellas situation i samhället.Utredningen ansåg att homosexuella borde kunnaomfattas av begreppet ''tillhörighet till visssamhällsgrupp'' enligt flyktingdefinitionen i 3 §utlänningslagen (1980:376). 1986/87:124framhöll föredragande statsrådet att ''Som framgårav 31 § utlänningsförordningen (1980:377) kan enperson beviljas uppehållstillstånd om detta ärmotiverat av humanitära skäl. Enligt praxis gällerdetta bl.a. i sådana fall då en person i sitt hemlandförföljs på grund av homosexualitet. Dennabestämmelse bör liksom tillämpas i engenerös anda. Jag ser inte skäl till ytterligarebestämmelser.'' anslöt sig till statsrådetsbedömning.Vid en frågestund uttaladestatsrådet att ''Enbart denomständigheten att sökanden är homosexuell utgörej grund för asyl. Riskerar sökanden allvarligförföljelse på grund av sin sexuella läggning, kanemellertid uppehållstillstånd beviljas''. Samtidigthar homosexuella nekats asyl trots att de bevisligenriskerar förföljelse i sitt eget land.Detta innebär att man frångått beslutom generös tillämpning av uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Jag vill därför fråga1) vad är skälet till att man frångått de avriksdagen godtagna principerna?2) är regeringen beredd att ändra dagens rutinertill dem som godtog 1987?25 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 11 mars1990/91:462 av () tillutrikesministern om de albanska flyktingarna:Ett stort antal albanska flyktingar har de senastedagarna kommit till i . Enligtpressrapporter lämnar det italienska mottagandetav dessa flyktingar mycket i övrigt att önska.Endast efter vädjan från FNs flyktingkommissariehar vissa minimala åtgärder vidtagits. Ett stort antalav dem som kommit hotas av avvisning tillAlbanien. Italienska militärfartyg uppgespatrullera kusten för att hindra nya fartyg medflyktingar att nå . Det italienskauppträdandet är otillständigt. är Europashårdaste diktatur och flyktingar därifrån har rätt attfå en i andra länder.Jag vill därför fråga utrikesministern:Har utrikesministern för avsikt att vidta någonåtgärd för att söka förmå de italienskamyndigheterna att ändra sin inställning till albanskaflyktingar?26 § Kammaren åtskildes kl. 18.30.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetslut.