prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Denna ''back-up'' bestårjust i en kartläggning av risker och deras orsakerute i samhället och av forskning om metoder för attföra ut hälsoupplysning till individerna i samhället,så att de tar till sig informationen.Det svenska folket vet att det är farligt att röka ochändå är det en tredjedel som röker. Vi måste få merkunskap om hur man förändrar attityder ochbeteenden. Det är sådana uppgifter som ettfolkhälsoinstitut skall ta sig an. Detta finns inteutvecklat i propositionen, men däremot i vårmotion, som ju organisationskommittén skallbeakta i sitt fortsatta arbete.Anf. 127 () replik:Herr talman! Jag tror att vi är överens i stora drag.I ett praktiskt inriktat folkhälsoarbete betyderråden från husläkaren, som man känner och harförtroende för, om sambandet mellan tobak ochhälsa egentligen mera än råd som kommer från enny myndighet.Jag vill också påminna om att harutvecklat enheter på detta område, inte minst efterden senaste omorganisationen som inte ligger sålångt tillbaka i tiden.Vi anser att den kunskap och kompetens som finnspå central nivå icke föranleder en omorganisation.Det är det praktiska, lokala samarbetet ochförtroendet mellan den enskilde och hans husläkaresom kan få en avgörande betydelse.Anf. 128 ()replik:Herr talman! Vi är helt överens om primärvården.När det gäller folkhälsoinstitut är påväg att bygga upp någonting åt det hållet. som vi förordar kommer att innehålla en heldel av forskningsuppgifter som knappast hörhemma inom en tillsynsmyndighet och som bättrehandhas ute på en institution där man kan samla enkritisk skara av forskare.Anf. 129 ():Herr talman! Det var med ganska blandade känslorsom jag tog del av den här propositionen. Dessakänslor berodde mycket på att propositionen i storastycken är ett hastverk. Det är många som delardenna uppfattning. Man kan ha olikautgångspunkter för detta ställningstagande, mendet har i alla fall gått hastigt och lustigt -- jag vetinte om det egentligen var så lustigt --, vilket gör attdet finns endel saker som man kan ta fasta på ochhoppas att de skall leda till någonting bra, samtidigtsom det finns andra saker som i sitt ursprungligaskick kunde ha lett till någonting ganska dåligt.Det finns stora vinster att göra på den samordningsom har föreslagits. var förslagen sådanaatt man i stället kunde ha förväntat sig en splittringav det hela. Hur detta kommer att utvecklas ipraktiken framöver vet vi ju inte . Dessutomvar det väldigt svårt att utläsa av propositionenvilket resultatet blir, och vi fick inte heller någonstörre klarhet efter det att ett antal av de aktörersom var berörda hade kallats in till socialutskottet.Det är naturligtvis bra att vi i våra synpunkter, somvi från olika partier har haft när det gällerutformningen av det kommande institutet och somvi har lämnat över till organisationskommittén, harkunnat enats om att skicka med några goda råd påvägen. Det är bl.a. viktigt att CAN -- en fråga somflera andra har varit inne på -- hanteras med störrevarsamhet än vad som var fallet från början och attCAN behåller sin folkrörelseförankring.Det gäller att också ta hand om och väl förvalta detarbete som man inom har uträttat påfolkhälosinstitutet, som på det här sättet flyttar sinverksamhet.Det finns också en del andra saker som vi i utskottethar varit överens om, t.ex. Systembolagets fortsattaroll som informatör.Det är några av de påpekanden som vi vill attriksdagen skall ge regeringen till känna. Vi hoppasnaturligtivs att regeringen är lyhörd för vårapåpekanden. Så är inte alltid fallet, men i det härfallet hoppas vi att regeringen har ett lyhört öra.Det centrala i hur man ser på folkhälsoarbetet ärjust frågan om vilka livsvillkor som vi lever underoch att de ser så olika ut.Sedan propositionen avlämnades till ochbehandlades av socialutskottet har det kommitflera andra rapporter som visar hur angeläget detär att ta med jämlikhetstemat när man diskuterarfolkhälsan. Detta vill jag gärna understryka, ocksåav det skälet att det finns andra partiers företrädaresom i debatten har understrukit motsatsen,nämligen att jämlikhetsfrågan inte skall ha en såcentral plats i denna diskussion, utan diskussionen istörre utstäckning skall handla om varje människasfria val och hennes möjlighet att påverka sitt livgenom det fria valet.Moderaterna talar om att det hela skall ske i denlilla världen. talar om attjämlikhetstermerna i detta betänkande är dåligtformulerade och att de har en alltför framskjutenplats. menar att det är den enskildesom har det yttersta ansvaret, men att arbetslivetoch de sociala omständigheterna naturligtvispåverkar livsvillkoren.De artiklar och rapporter från både som vi under de senaste dagarnahar kunnat ta del av i massmedia visar attsambanden -- kom också enrapport om barns hälsa -- mellan arbete,bostadsförhållanden och klasstillhörighet ärentydiga. Man kan klart och tydligt se att klyftornai samhället har ökat trots en god tillväxt under hela80-talet med stora vinster att fördela. Detta går attavläsa väldigt tydligt just på hälsan.Därför är det bra att man i målen och riktlinjernaför folkhälsoarbetet lyfter framjämlikhetssträvandena. Jag tror ju inte att mangenom ett folkhälsoinstitut kan komma till rättamed dessa frågor. Det visar sig också i rapporternaatt uppväxtvillkoren visserligen är centrala, men attarbetslivet är det som betyder mest.I en motion till denna proposition föreslår viinsatser inom företagshälsovården. Eftersom maninom företagshälsovården befinner sig påarbetslivets område, kan man verkligen nå storagrupper och göra stora insatser. Det är arbetslivet istort som är den centrala frågan. Det handlar då omarbetstider, om att försöka ta bort monotonaarbetsuppgifter och stressiga arbeten och om lönen.Det finns en mycket stark korrelation mellan lågutbildning, låg lön och dålig hälsa. Om man skallkunna komma till rätta med dessa frågor måsteinsatser göras på arbetslivets område och inte i ettsärskilda folkhälsoinstiut.Ett folkhälsoinstitut kan nog naturligtvis vara braför att sprida information, ta hand om bl.a.uppgifter, forskning, data och för att bedriva detlokala arbete som man talar om att man villbedriva. De centrala insatserna måste dock skeinom arbetslivets eget område. Det handlar om attförändra arbetslivet och få till stånd det godaarbetet, som så många talar om, men somförutsätter en helt annan arbetsorganisation och enkortare arbetstid, framför allt för dem -- varavmajoriteten är kvinnor -- som har monotonaarbeten. För dessa arbetstagare skulle enförkortning av arbetstiderna verkligen innebära enlättnad i vardagen.Det finns mycket inom arbetslivet som skullebehöva genomgå en organisatorisk förändring,något som skulle ge de stora vinsterna ochbesparingarna för folkhälsan.Dessa frågor behandlas inte av socialutskottet. Vi ivänsterpartiet har tagit upp dem i motioner sombl.a. rör arbetsmiljö och liknande, men dessafrågor hör till ett annat utskott. Jag önskar att detfanns en större helhetssyn och att de välvilligauttalanden som görs i detta betänkande ocksåfick en anklang och en motsvarighet i de avarbetsmarknadsutskottets betänkanden somhandlar om att förbättra arbetsmiljön. Som vanligtsaknar jag sambandet att det som sägs isocialutskottet följs upp i andra fackutskott, inteminst av skatteutskottet och finansutskottet när detgäller att få fram de pengar som skall finansieradetta.Det här var mina allmänna reflektioner.När det sedan gäller diskussionen om alkohol ochtobak, om att å ena sidan sätta gränser och å andrasidan ge information tror jag inte att det ärnödvändigt med ett antingen -- eller, utan det skullemycket väl kunna vara ett både -- och.I diskussionen om internationalisering ochharmoniseringen till EG är vi i utskottet överensom att detta kommer att innebära problem. Denallmänna uppfattningen är att på något sättskall hålla fanan högt. Man vill fortsätta att bedrivaen restriktiv alkoholpolitik, som jag troratt var och en av oss innerst inne är medveten omatt det inte kommer att bli möjligt. Vi kommer attbli tvungna att anpassa vår alkoholbeskattning tillden som råder inom EG när det blir öppna gränser.I annat fall måste vi införa gränskontroller på ettsätt som kommer att strida emot den öppnamarknadens princip. Det är bättre att säga dettarent ut och jag vidhåller min uppfattning i enreservation.Beträffande frågan om tobak är det väldigt svagt attvarken regeringen eller utskottsmajoriteten vågarsäga ifrån och förbjuda tobaksreklam. Jag tyckerockså att det är mycket fegt att inte våga diskuteraåldersgränserna för inköp av tobak.I den sexpartimotion som en grupp kvinnor harskrivit under tar vi upp bl.a. den frågan. I den sägervi att åldersgränsen skall vara . Det kanmöjligen vara att ta i. Om man säger skulleman i varje fall klara av detta när det gällerhögstadiet. Jag tror att det skulle vara en stor fördelför dem som arbetar för att få bort rökningen ochtobaken från skolan, åtminstone ända upp t.o.m.högstadiet.Jag tycker att det är en flathet när det gäller viljanatt med höjda skatter på alkohol och tobak se tillatt man håller sig till de begränsningar som manannars i svepande ordalag säger att man skulle viljauppnå.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillett antal reservationer där finns med,nämligen reservation 3 som handlar om höjdaskatter, reservation 30 som handlar omnödvändigheten av en tobaksproposition vilken harlyst med sin frånvaro, reservation 33 som handlarom förbud mot tobaksreklam, reservation 36 somhandlar om åldersgränser för inköp av tobak och tillreservation 9 som handlar om lokalisering av detkommande . Vi står naturligtvisbakom även de reservationer som vi inte yrkarbifall till.Anf. 130 ()replik:Herr talman! Jag tycker att sig väldigt när hon talar omfolkhälsoarbetet på arbetsplatser. Ungdomar tarfaktiskt efter sina föräldrars rök- och alkoholvanor.En satsning på föräldrautbildning och mycket annattror jag är väl så viktigt.Anf. 131 ():Herr talman! Folkhälsopolitiken är en avmiljöpartiets hjärtefrågor. Vi kommer att diskuteramånga hjärtefrågor här under de närmastedagarna. De gäller energin, , miljönoch folkhälsan. Om vi inte kan övertyga människorom att vi i västvärlden behöver en ny livsstil, enlivsstil som innebär att man tar hänsyn till denglobala folkhälsopolitiken, lär västvärlden intekunna överleva i sitt så mångagenerationer till. Kanske måste vi t.o.m. räkna idecennier i stället för mansåldrar.Vår sjukvårdspolitik orkar inte längre med attekonomiskt bära de överflödskrämpor som vi i vårtoförstånd skaffar oss. Vi gräver vår grav med våratänder genom att äta fel och för mycket. Vi rör ossför litet och åker bil för mycket. På så sätt blir vi förfeta och får för liten muskelmassa. Dessutomskadas vi och naturen av bilavgaserna. I vår jakt påmer pengar jäktar vi oss fram till en för tidig dödvia magsår och hjärtinfarkt, och då har vi ändå intehunnit njuta av inre frid, ett stillsamt familjeliv ochbokläsning vid brasans sken.Dålig luft inne och ute ger oss sjukdomar i de övreluftvägarna och astma. Kemikalier och legeringarger oss eksem, liksom sjuka hus gör oss allergiska.För mycket sötsaker ger oss karies, en sjukdom sommycket kraftigt minskade då detvar sockerransonering. Vi mår inte ens väl av att måväl, och då har vi ändå inte tagit hänsyn till denfattiga tredje världen och dessöverlevnadsbekymmer.Nej, i vår statushets skapas ångest, som vi behöverdroger för att dämpa. Och så uppstår vårt alkohol-och tobaksberoende, vårt lugnande-piller-ätandeoch narkotikabehov.I prylfattigare samhälle med kortarearbetstid för alla, mer närservice, mindrebilberoende och mer nätverksrika bostadsområdenskulle drogerna inte efterfrågas så mycket som idag.Folkhälsan måste alltså förbättras, och därför, herrtalman, yrkar jag bifall till reservation 3, medanledning av motionerna So87 och So91, om höjdaalkohol- och tobaksskatter. Både alkohol- ochtobakskonsumtionen måste minskas, och då kanman ha glädje av att prisnivån är eninköpshämmande faktor.Miljöpartiet stöder som parti sexpartimotionenSo87, yrkandena 3 och 4, som innebär en avgift på2,per cigarett till information om tobakensskadeverkningar. Vi stöder i reservation 3 So91yrkandena 6 och 10, där man kräver en höjning avalkohol- och tobaksskatten från den 1 juli 1991.Dessutom yrkar jag bifall till reservationerna 31 omrökfria miljöer, 33 om tobaksreklam, 42 omalternativmedicinska frågor samt 10 omplaceringen av folkhälsoinstitutet.För övrigt ställer vi oss bakom alla reservationer idetta betänkande där finns med.Gösta Lyngå kommer att tala om reservation 26som handlar om maskrosvin.Jag vill slutligen bara säga några ord om den effektsom tobaksreklamförbud har. Det är inte likgiltigtom man har tobaksreklamförbud eller inte. Detfinns en rapport från i vilken mangjort en omfattande genomgång av vilken effekttobaksreklamhindrande åtgärder har haft påtobakskonsumtionen i 33 olika länder under åren1970--1986.-- Tobaksreklamförbud och kontroll åtföljs avminskad tobakskonsumtion. I länder där man intehar haft sådan kontroll ökar konsumtionen.-- I de länder där ett totalt reklamförbudgenomförts av hälsopolitiska skäl är nedgången itobakskonsumtionen i genomsnitt fyra gångersnabbare än i de länder där man genomfört merapartiella förbud.-- Den årliga tobakskonsumtionen för både vuxnaoch tonåringar minskar successivt med störstaeffekten i de länder som har totalttobaksreklamförbud.-- De näst snabbaste minskningarna itobaksanvändningen har skett i de länder därtobaksreklam bara är tillåten i några få media.-- Minskningen är än mer långsam närtobaksreklamen och marknadsföringen är tillåtengenom olika former av media men inte i radio ochtelevision.-- I de länder där tobaksreklam är tillåten i allamedia har tobakskonsumtionen ökat.-- var nivån påreklamrestriktionerna och tobakskonsumtionenmatematiskt korrelerad.I denna översiktsanalys fann man att ju störrekontroll regeringen hade över tobakensmarknadsföring, desto större minskning hade mani tobaksbruk hos vuxna och tonåringar. I en merdetaljerad analys av 15 länder visade man attförbud för marknadsföring av tobak är associeradmed en lägre tobakskonsumtion och att förbud motmarknadsföring av tobak visar största effekten närdessa åtgärder utgör en del av ett mer omfattandehälsopolitiskt program med syfte att minskatobakskonsumtionen.En konsekvens av dessa senare resultat blir ocksåatt ökade informationsinsatser från samhällets sidablir mindre verkningsfulla om man avstår från attinföra reklamförbud. De nordiska länderna ,och var tre av de länder som mestgenomgripande analyserades då dessa genomfördetobaksreklamförbud 1972, 1975 resp. 1978.Tobakskonsumtionen i samtliga dessa tre länderhar successivt minskat sedan man införtreklamförbud. har inkomsten förindivider i dessa länder fortsatt att växa i realatermer. Både i och i har det varit i delägre åldrarna, 15--, som rökningen harminskat mest efter det att tobaksreklamförbudinförts. Detta kan tas som en indikation på attreklamförbud är särskilt effektivt för att hindrayngre människor att börja röka.Bästa kammarledamöter, stöd reservation 33!Anf. 132 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillsocialutskottets hemställan i betänkande 23 vadavser vissa folkhälsofrågor.Den socialdemokratiska regeringen har iproposition nr 175, som utskottet har behandlat,tagit ett samlat och bra grepp på en radfolkhälsofrågor.Utskottet tillstyrker riktlinjerna förfolkhälsopolitiken. Det lokala deltagandet ochengagemanget i folkhälsoarbetet skall öka, liksomäven kunskapsspridningen och samarbetet översektorsgränserna. Ökad jämlikhet skall vara ettöverordnat mål vid de prioriteringar som måstegöras även på detta område. I första hand skall desämst ställdas situation förbättras. Fortfarandefinns det nämligen stora klasskillnader när detgäller hälsan. Detta trots att hälsan har fortsatt attförbättras i vårt land . Bl.a.har medellivslängden fortsatt att öka. Mellan 1980och 1990 har den ökat -- för män från72,8 till 74,8 och för kvinnor från 78,8 till 80,4 år.Det finns alltfort stora skillnader i sjuklighet ochdödlighet dels mellan olika åldrar, dels mellankönen. Skillnader finns också mellan olikasocialgrupper, mellan olika delar av vårt land ochmellan infödda svenskar och invandrare. Vi kaninte acceptera dessa skillnader. Hälsan är alltsåfortfarande en klassfråga i vårt land. Men den ärockså en könsfråga, en fråga om jämställdhet.Kvinnor i arbetarklassen har den sämsta hälsan.Hälsan är också starkt knuten till det arbete manhar.Alla dessa faktorer har redovisats och belysts imånga rapporter utgivna av . LO hari en rapport i serien LO-medlemmar i välfärdenockså presenterat klara och tydliga fakta omfolkhälsoläget i vårt land. I en alldeles färsk rapportsom presenterats vid den internationellakonferensen, ''Folkhälsa 90'', i visarprofessor på att i och försig har tätplatsen i världen när det gäller folkhälsa,men att den tätplatsen också har en allvarligbaksida, nämligen att klasskillnaderna i hälsa ökarkraftigt. Hogstedt drar precis samma slutsats sompresenterats i propositionen, nämligen att om allasvenskar fick samma goda hälsa som devälbeställda, skulle vi få en dramatiskt förbättradsituation av det allmänna folkhälsoläget i landet.I riktlinjerna, vilka också utskottet ställt sig bakom,understryks vikten av att folkhälsoarbetet underkommande år i större utsträckning bygger på detlokala deltagandet och engagemanget. Ettkunskapsmaterial skall tas fram, sammanställas ochspridas. Samarbete över sektorsgränserna betonas.Hälsopolitiska mål samt beskrivning avhälsoeffekter skall utarbetas för de myndighetersom skall ha ansvar för dessa frågor. Barns ochungdomars samt utsatta kvinnors hälsosituationskall särskilt uppmärksammas. Ökad jämlikhetskall vara ett övergripande mål vid prioriteringar ifolkhälsoarbetet. En av de viktigaste slutsatserna iChrister Hogstedts rapport är att förebyggandeinsatser för ohälsa bland barn och ungdomar måsteges högsta prioritet. Uppväxtåren är av avgörandebetydelse för den framtida hälsan. vill isin motion inte prioritera de grupper som har densämsta hälsan. Jag yrkar avslag på reservation 1.För att samordna och driva på det hälsofrämjandeoch sjukdomsförebyggande arbetet på central nivåföreslås att ett folkhälsoinstitut inrättas som ensjälvständig myndighet redan den 1 januari 1992.Samspelet mellan berörda centrala och lokalamyndigheter samt organisationer blir en viktiguppgift för institutet. Institutet skall i sitt arbetesärskilt ägna sig åt att nå de utsatta grupperna isamhället och minska hälsans ojämlika fördelning.Arbetet skall ske i programform, ett mycketlämpligt arbetssätt för att stimulera samarbetemellan olika sektorer och samhällsnivåer. Jag villgärna understryka det som sägs i propositionen omatt arbetet börjar med program för utsatta kvinnor,barn och ungdomar, för alkohol, tobak ochförebyggande av skador. Utskottets majoritet anseratt förslaget är bra. Den uppfattningen delastydligen inte av och . Jagyrkar därför avslag på deras reservation 5.När det gäller alkoholfrågorna skall enkraftsamling göras för att få ner konsumtionen.Alkohol- och drogprogram skall blifolkhälsoinstitutets mest omfattande program.Närmare en halv miljon människor dricker såmycket alkohol att problem uppstår med hälsa,familjeliv och arbete. Genom information,upplysning och olika lokala folkhälsoprogram skallvi underlätta för människor att skaffa sig bättrelevnadsvanor, inte minst när det gäller alkoholen.Inför ett svenskt närmande till EG skall grundernaför den svenska alkoholpolitiken bestämt hävdas.Dessa grunder lades fast genom riksdagsbeslutredan 1977, och de gäller alltjämt. Även om vi haren jämförelsevis mycket låg alkoholkonsumtion ivårt land skall en allmänt restriktiv alkoholpolitikfortsättningsvis föras. Den totalaalkoholkonsumtionen skall begränsas framför alltmed de traditionella styrmetoderna -- en aktivprispolitik, försäljning av alkohol underkontrollerade former och en omfattandeopinionsbildning.När det gäller inköpsrestriktioner ochåldersgränser för servering och inköp av alkoholgörs inga förändringar. Däremot bör tillsynen avutskänkningsställena skärpas, vilket också föreslåsi propositionen. Insatser bör också koncentreras påinformation och opinionsbildning.Beträffande tobaksfrågor återkommer regeringensenare i en särskild proposition med en ny lag. Detsom skall ingå i lagen är bestämmelser om rökfriamiljöer i skolor och på arbetsplatser. När det gällerfrågan om förbud för reklam för tobak bör dettaenligt vår mening samordnas med EG. Genom ettsärskilt tobaksprogram som folkhälsoinstitutetskall ta fram, skall en ökad satsning ske påinformation om tobakens skadeverkningar.Herr talman! Med det anförda yrkar jag än en gångbifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag ställde en mycket konkret frågatill beträffande det uttalande somförre civilministern, nuvarande gruppledaren försocialdemokraterna i socialutskottet har fällt om atthan skall se till att man plockar bort s.k. fjantregler.Jag ville veta av varför inte dettaåterspeglas i betänkandet.Jag tvingas därför konstatera att allt tal frånledande socialdemokrater om att det är dags attliberalisera den unikt hårda alkoholpolitiken iSverige inte är annat än tomma löften.Socialdemokraterna vill tydligen inte lämna sinrestriktiva verklighetsfrämmande alkoholpolitik.Därför är vi moderater ensamma om vårareservationer där vi föreslår en rad åtgärder för attanpassa politiken till vad som gäller i praktiskt tagethela övriga , nämligen att antaletutskänkningstillstånd skall öka, att det skall varamöjligt att servera alkohol runt, attmattvånget på restauranger skall bort så att vi kanfå lokala pubar och barer, att kylskåp på hotellrumskall få innehålla alkoholhaltiga drycker, attalkohol skall få serveras på teatrar och dessutomhar vi föreslagit att Systembolaget skall få rätt tillsamma öppettider som gäller för andra affärer,vilket gör det möjligt för Systembolaget att haöppet såväl som på söndagar.När journalisterna på ochAftonbladet frågade om han kundeprecisera vad han menade, kom han med ettkonkret exempel, nämligen detta med minibarer påhotell. Det är ett yrkande som finns i en motion somvi har reserverat oss till förmån för. Inte ens detexempel som nämndes i det offentliga uttalandetkunde socialdemokraterna i utskottet följa upp.Vad beror det på, , att man sägeren sak offentligt till allmänheten via etttidningsuttalande och sedan gör man någontingannat när man justerar betänkandet i utskottet?Anf. 134 ()replik:Herr talman! tycks inte riktigt haförstått vad det är vi menar. Vi vill inte begränsafolkhälsoarbetet till att bara inriktas på att vara enklassfråga. Vi vill motverka ohälsa varhelst denförekommer. Vi har alltså ett bredare grepp påämnet. Vi inbegriper även små grupper som kankomma till skada på grund av levnadsvillkor ellerlivsstilar.Anf. 135 () replik:Herr talman! När det gäller det för struntsaker i alkoholpolitiken, t.ex.minibarer och liknande, kan jag förstå att man kanse det på det sättet om man plockar sönder helaalkoholpolitiken i bitar. Men vi måste sealkoholpolitiken som en helhet, och vi menar vadvi säger. Om vi har sagt att vi skall sänkaalkoholkonsumtionen kan viinte göra som och säga attminibarer skall finnas, att man kan dricka påteatrar, att man skall låta Systembolaget ha öppetpå och och att man skall sänkaåldern för inköp på Systembolaget osv. Vad är detför alkoholpolitik? Hur skall man uppnå en sådansänkning? Det förstår vi inte.En majoritet i socialutskottet står ändå bakom dehär. Socialdemokraterna har en klar linje i den härfrågan.Folkpartiet säger att man inte vill prioritera i förstahand de som är mest utsatta. I riktlinjerna framhållsatt det är ytterst bara den enskilda människan somkan ta ansvar för sin egen hälsa. Samhällets roll äratt skapa goda livsbetingelser för medborgarna ochdärmed erbjuda möjligheter att välja levnadsvanorsom främjar god hälsa. Det är klart att det är upptill var och en hur man far fram med sitt liv.