prot · GE09106 · 1991-05-03 00:00:00 — Man säger att man inte delarfolkpartiets uppfattning att det går att klaramedborgarnas berättigade krav på dessa områdeninom ramen för en årlig volymtillväxt på ellerkravet på nolltillväxt, som framför.Man säger vidare att en neddragning till den senarenivån skulle få kraftiga effekter för kommuner ochlandsting osv.Då måste det vara en oerhört djärv skrivning frånmajoritetens sida. Är det så besvärligt närvänsterpartiet föreslår fördelningspolitiskaåtgärder? Man kan naturligtvis ha olikauppfattningar om det.Den snedvridning som sker är bl.a. de galenskapersom på en del håll kan uppträda inom vård, omsorgoch utbildning. Målsättningen för samhälletframöver är ju att gemene man skall ha tillgång tillvård, omsorg och bra utbildning, alltså kvalitet.Det jag ännu mer ser som en fara är, somfinansministern säger, det ekonomiska lägekommunerna framöver kommer att få genomframför allt de lägre skatteintäkterna, vilket kanskekommer att dra ner kommunernas volym. Mendetta skall man kompensera genom omställningar,omprioriteringar och avgiftsfinansiering, något somockså kommer att gå ut över medborgarna. Jag trorinte att detta i sammanhanget ärfördelningspolitiskt rätt. Det är just de sombehöver servicen och omsorgen i kommunerna somär de sämst ställda. Detta är en mycket sämre väg,i Gamleby.Sedan vill jag till säga, att jag tror vi harprecis samma uppfattning om de som har gott ompengar. (Tredje vice talmannen, inpass: Genmälet gällerArne i anförande.) Detta ärett anförande. (Tredje vice talmannen, inpass: Detär riktigt, ursäkta mig. Var så god. )De som har gott om pengar skall betala. Men jag ärkanske lika bekymrad som i dettasammanhang över att man tagit bortprogressiviteten i skattesystemet, något som skulleutjämna skillnaderna och minska de högavlönadesmöjligheter till orättmätig konsumtion.Anf. 15 ():Herr talman! För att undanröja alla möjligheter tillmissförstånd vill jag upprepa att centernskonsekventa målsättning är att alla kommuner skallvara med i skatteutjämningssystemet. är inte någon bra lösning. Vi menar därföratt den måste ersättas av ett nyttskatteutjämningssystem där man i första hand låterutjämningen ske genom att bidragen blir mindre tillkommuner med hög skattekraft. Det innebär attden större delen av de samlade statsbidragen utgårsom skatteutjämning.När i talar om att intenagga det kommunala självstyret i kanten, är detmycket svårt att få någon trovärdighet i detta,eftersom man beslutat om skattestopp. Det omnågot är att nagga det kommunala självstyret ikanten.Jag har haft det nöjet att debatterakommunal ekonomi med iGamleby. Också jag vill tacka ,och jag önskar lycka till i fortsättningen. Men detvore särskilt tillfredsställande för kröna denna mycket fina period i medatt göra en liten extra insats här och visa i praktisk handling vill undanröja orättvisor.Jag föresätter därför att blir en avdem som röstar för reservation nr 19.Anf. 16 i (s):Herr talman! gör sinadeklarationer utifrån, från min sida sett, felaktigautgångspunkter. Socialdemokraterna har alltidprioriterat de socialpolitiska frågorna. Vi har drivitdem hårt och lagt fram omfattande förslag i stridmed icke minst de borgerliga partierna i dennakammare.Det har uppstått en ekonomisk situation i dettasamhälle som gör det nödvändigt att stanna upp ochvidta vissa justeringsåtgärder för att uppnå balans iden totala ekonomin, och då har även vissa socialafrågor fått stå tillbaka under någon kort period.Jag förutsätter att de förändringar som pågår iolika sammanhang, och som jag deltar i, bl.a. i denkommunalekonomiska utredningen, skall skapa engrund för en rättvis bidragsgivning och överförandeav resurser från stat till kommun. Detta är nu inteså enkelt. Ett och annat parti föreslår att riksdagenplötsligt, med kritik från kommunerna, eller skall fatta ett beslut om att förändra i detregelsystem som skall tillämpas . Vivet att i andra sammanhang har riktatkritik mot detta. Jag tror att det kanske är bäst attlåta sådana ändringar anstå tills vi får en samladöverblick över möjligheterna att i det nyabidragssystemet arbeta bort de negativa inslagen,såsom exempelvis delar av talare har uttalat sig på denna punkt. Jag ärmedveten om att det med uppstått brister som man inte riktigt har kunnatöverblicka. Detta är också en av de viktiga frågornai arbetet i den kommunalekonomiska kommittén,och jag förutsätter att systemet kommer att justerasi en riktning som gör att de orättvisor som kanpåvisas i vissa sammanhang, och som vi ocksåerkänt i kommittébetänkandet, försvinner.Anf. 17 ():Herr talman! Får jag påminna iGamleby om att han tillsammans medutskottsmajoriteten står bakom skrivningen ibetänkandet, att den nuvarande utformningen avRobin Hood-skatten är otillfredsställande ochoacceptabel. Jag är kort och gott besviken över attArne och majoriteten inte vill rätta sådan uppenbar brist i systemet utan försökerkrypa bakom att vi måste göra allt på en gång.Jag lovar att det inte kommer att komma kritik frånnågra kommunalmän om vi avskaffar bestämmelsersom leder till effekten att man får betala 130--140 %mer än vad man får i i skatt. Jag tror att allakommunalmän har förståelse för att vi inte kan hadet på så sätt. Jag tror att kommer att få lovord om han ställer uppoch röstar för reservation nr 19.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 6 §. )6 § Anslag till länsstyrelserna m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU14 Anslag till länsstyrelserna m.m.(prop. 1990/91:100 delvis och 1990/91:87 delvis).Anf. 18 ():Herr talman! Detta är en av de sista gångernariksdagen behandlar länsstyrelsefrågor innan dennya länsstyrelsereform som kallas den samordnadelänsförvaltningen genomförs . Detkunde ha varit en spännande dag, där man frånolika håll redovisat sina förändringar och vad manser fram emot.Men olika regeringsförslag under det senaste året,bl.a. inom skolan och vägväsendet, har tagitmusten ur många länsstyrelsers förnyelsearbete.Man är också försiktig med kostnaderna.Visserligen anslås under nästa budgetår 32 milj.kr.för att täcka kostnader för bl.a. flyttningar ochdessutom drygt 8 milj.kr. för överförande avfiskenämndernas verksamhet till länsstyrelserna.Men man vet på förvaltningarna att besparingskravkommer, och man vill därför vara försiktig med attdra på sig nya kostnader.Det blir nu den enskilda styrelsesansvar att besluta om nämndorganisationen. I detlän som jag kommer från, län, har man valtatt tills vidare inrätta endast en nämnd: lantbruks-och fiskenämnden. Detta minskar givetvisförtroendemannainflytandet väsentligt. Det ärdärför viktigt att noga följa arbetet inom övrigaområden och ifrågasätta, om det medborgerligainflytandet visar sig bli alltför ringa.Länsstyrelserna fick i uppdrag avcivildepartementet att undersöka vilkaförenklingar som kunde göras i arbetet, regler somkunde tas bort etc. Praktiskt taget ingenting kom utav denna enkät. Inom vissa områden ökar i ställetarbetsbelastningen starkt. Planbesvären har t.ex.blivit fler med nya PBL.Regionalekonomiska enhetens arbete ökar i taktmed nedgången i konjunkturen. Många företagansöker om stöd i olika former. Länsanslagen är tillgång, men de utredningar och bedömningarsom enheten gör är också viktiga. De skapar ettunderlag för arbete inäringslivsfrågor och för initiativ till att stödjautvecklingen i länet.Att bevaka kommunikationsfrågorna som ett led ilänets utveckling är en av länsstyrelsenshuvuduppgifter i samarbete med vägförvaltningen.Om denna förvaltning försvinner som självständigenhet i flera län, måste behandlingen av de viktigainfrastrukturfrågorna diskuteras. Vissa län harredan tagit beslut om en ny organisation även pådetta område, medan andra avvaktar riksdagensbeslut.Nu förslås i kompletteringspropositionen en nyöversyn för förenkling av arbetet. Vi kan barahoppas att denna leder till mer av rationalisering änden enkät som jag tidigare nämnde. Detta behövsför att klara den ökade arbetsbelastningen inombl.a. de områden som jag redan nämnt, till vilka jagockså kan lägga det sociala området och de tvåområden beträffande vilka vi har avgivitreservationer.Herr talman! liberalerna har alltså påtvå punkter yrkat tillägg till regeringens förslag tilllänsstyrelseanslag. vill viförstärka miljövårdsenheterna, främst för arbetemed den s.k. gröna naturvården. Till detta vill vianslå 20 milj.kr. Den landskapsvårdande uppgiftenoch det förhållandet att vi har fler naturreservatpressar miljövårdsenheterna hårt, och vi vill ge demdenna förstärkning.Likaså ökar behovet av att skydda kulturmiljöeroch av att ta vara på värden från en svunnen tid,vilka annars helt kan försvinna. Regeringen hartillfört medel för två biträdandelänsantikvarietjänster. liberalernayrkar på ytterligare två, något som centerninstämmer i. Regeringen bör tillsammans medriksantikvarieämbetet besluta var tjänsterna skallplaceras. De län som nämns i reservationen --och -- har stort behov av attfå detta bidrag till handläggningen av sina finakulturmiljöer.Två språkforskare som analyseratriksdagsledamöternas sätt att tala tycker att vi är föropersonliga . kunde politiker gåupp och tala utifrån egna erfarenheter. Jag berdärför att utifrån mina erfarenheter få säga atthjärtat naturligtvis klappar litet extra för denvärmländska kulturen.Jag stöder reservationerna 1, 2 och 8 vidbostadsutskottets betänkande 14 och yrkar bifall tillreservationerna 2 och 8.Innan jag slutar vill jag ta upp en fråga som intefinns med i dagens betänkande men som oftadebatteras, nämligen länsindelningen.Framtidsministern uttalade för entid sedan att ''länsstyrelserna in har utvecklats till spännande arbetsplatser därman kan följa samhällsutvecklingen från bästautkiksplats. Länen är färre och det harutkristalliserats ett antal regioner, som samverkaröver nationsgränsen med andra regioner i det nyaEuropa som kommer efter EG och Efta.'' Hanfortsätter: ''Utvecklingen kommer att växa framlångsamt och stabilt . Någrahastiga förändringar blir det inte. ''Regeringen har följt upp detta uttalande genom atti dagarna tillsätta en utredning som skall se överlänsindelningen i landet. Man skall också studerarelationerna mellan länsstyrelserna, landstingenoch kommunerna.Det är bra att man tar upp dessa frågor. Länen hartyvärr i vissa fall en regional struktur som integynnar det praktiska arbetet. Men det är viktigt inte som regeringen har gjort i fråga om densamordnade länsförvaltningen kommer med flerabudskap . Länsstyrelserna har i många fallen mycket viktig funktion . Som ledamot av enlänsstyrelse tycker jag att jag kan instämma medOdd och säga att länsstyrelserna är en spännande plats, där man har utblick överlänet. Vi måste försöka bevara de viktigafunktioner som länsstyrelserna har och få ut detbästa av dem i en kommande omdaning.Anf. 19 ():Herr talman! Förra årets debatt omlänsstyrelsefrågor och -anslag präglades avlänsstyrelsereformen, den s.k. samordnadelänsförvaltningen. börjar man ute i länen skönjahur denna kommer att te sig. Det tycks bli det somcentern befarade, ett insnävatbeslutsorgan. Som nyssbetonade har ingen större förnyelse förmärkts.Någon minskning av den centrala styrningen blirdet inte mycket av, inte heller kommerarbetsuppgifterna på länsplanet att i nämnvärdutsträckning decentraliseras ute i länen. Det finnsdärför anledning att ge länsstyrelserna i uppdrag attlägga fram förslag om decentralisering av tjänsterinom den regionala förvaltningen, såsom centernföreslagit i reservation nr 7.Jag skall ytterligare något kommentera ett parcenterreservationer som är fogade vidbostadsutskottets betänkande nr 14.Under /88 tog ett viktigtsteg i arbetet för att utveckla vården avkulturmiljön. Ansvaret för de kulturella ochkulturhistoriska kvaliteterna i den yttre miljönslogs fast, och lagstiftningen samlades i en särskildkulturminneslag. Men det återstår en delreformarbete. I olika utredningar och i kontaktmed kommuner och myndigheter tas ämnet upp,med betoningar på öppet landskap, underhåll avbyggnader, skötsel av fornlämningar m.m.Riksantikvarieämbetet har ju också föreslagit enkraftfull insats för kulturmiljöenheterna vidlänsstyrelserna, något som jag tycker att varkenregeringen eller utskottsmajoriteten helt har tagitfasta på. Flera län har erhållit en biträdandelänsantikvarie medan andra blivit utan. Vi menarinom att borde gå litet snabbarefram och inrätta ytterligare två tjänster utöver detvå som bostadsutskottets majoritet ställt sigbakom.Vi menar vidare från sida att ävenmiljövårdsenheterna bör få personalförstärkningar.Ytterligare arbetsuppgifter har ju lagts på dessaenheter -- jag skall här bara nämna en, nämligenden som tillkom genom förra åretslivsmedelspolitiska beslut.Herr talman! Jag står bakom de reservationer somundertecknats av företrädare, men jagyrkar endast bifall till reservationerna 1, 7 och 8 vidbostadsutskottets betänkande 14.Anf. 20 ():Herr talman! Jag skall inskränka mig till att berörafrågan om extra resurser till länsstyrelserna påmiljö- och naturvårdsområdet. Både vi och fleraandra partiers företrädare har föreslagit enförstärkning av dessa resurser redan fr.o.m. nästabudgetår.Regeringen hänvisar till en översyn övernaturvårdsverkets organisation och uppgifter,eventuellt innefattande förslag till endecentralisering. Översynen skall genomföras så attbeslut om förändringar kan fattas före den 1 juli.Det är ganska till , och vi tyckerdärför att det är rimligt att man under allaförhållanden gör en förstärkning för nästabudgetår. Det är knappast troligt att det kan fattasnågot beslut om organisatoriska förändringar somkan träda i kraft före nästa budgetår.Vi har föreslagit en förstärkning med 15 milj.kr. Vitror att det är realistiskt att förstärkalänsstyrelserna med resurser motsvarande tvånyanställningar per länsstyrelse. Vi vet också attdet nu är svårt att få tag i kunnigt folk på dettaområde ute på marknaden, och det är därförmöjligt att man får göra en blandning avanställningar och förstärkningar via uppdrag ochkonsultuppdrag. Detta medför att jag i första handyrkar bifall till reservation nr 3, i andra hand tillfolkpartireservationen nr 2.Anf. 21 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlaranslag till länsstyrelserna. Det är inte läge att ta uppen stor debatt om länsstyrelsernas vara eller ickevara eller förändringar på det stora planet.Länsstyrelserna är ett arv från det gamla,centralistiska svenska kungadömet på 1600-talet.Vi från de gröna vill ha en klar ochtydlig förändring på så sätt att det kan skapassjälvstyrande länsparlament. De tankegångarnafinns inte bara hos , ochvänsterpartiet. Det finns stora grupper blandmoderater, socialdemokrater och folkpartister bl.a.i mitt hemlandskap som gärna skulle vilja av självstyre i landskapen snarare än dencentraldirigerade länsstyrelsestrukturen som nufinns.Jag vill mot bakgrund av detta yrka bifall till deresursförstärkningar som vi har föreslagit tilllänsstyrelserna. Det går att göra oavsett vilkenöverlaga struktur som det skulle vara på detregionala självstyret. Det här gäller främst påmiljöområdet. Där finns det flera reservanter somkräver mest till miljövårdsenheterna, nämligen irunda tal två nya tjänster på varje länsstyrelse i helaSverige. Summa summarum blir det 50 milj.kr. Jagyrkar alltså bifall till reservation 4. I andra handkommer vi att stödja den reservation som samlar deflesta reservanterna.I övrigt stöder vi i , även om jag nu inteyrkar bifall, att resurser för fiskefrågorna pålänsstyrelserna finns kvar. Det handlar om enbesparing på 3 milj.kr. Vi tycker att de pengarnaskall finnas kvar. Det är självklart nu när man ändåvill att fiskefrågorna skall föras ned pålänsstyrelsenivå.Vi i miljöparitet menar att resurserna förlivsmedelskontrollen måste förstärkas. Det skallvara en person ytterligare på varje länsstyrelse somsamordnar verksamheten för livsmedelskontrollen.Kommunerna har fått ta över ett allt större ansvarför den tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheteni länen. Jag kan från hemmafronten konstatera attlänsstyrelsen är på det planet en bättre granskareän t.ex. livsmedelsverket. stoppat försäljning i rimlig omfattning avopastöriserad mjölk i min hemkommun Lund.Länsstyrelsen har där gjort en närmare ochvettigare bedömning.Jag yrkar bifall till ökade resurser förlivsmedelskontrollen på länsstyrelsen.Anf. 22 ():Herr talman! betänkandeBoU14 behandlar anslag till länsstyrelserna m.m.Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens förslagoch avstyrker aktualiserade motioner. Tillbetänkandet har fogats 10 reservationer och tvåsärskilda yttranden.Herr talman! Det allra mesta är gammal skåpmat,och vi återfinner gamla välkända schlagermelodierfrån tidigare festivaler och år. Jag skall kort beröraoch argumentera för utskottsmajoritetensskrivningar och våra ställningstaganden för avslaginom berörda avsnitt i betänkandet.Reservation nr 1 behandlar kulturmiljöenheternasresursbehov. Reservanterna vil ha ytterligare tvånya tjänster som biträdande länsantikvarier. Det ärangelägna krav som framförs. Men vi finner attytterligare medel utöver regeringens föreslagna tvåtjänster ej finns. Även mitt hjärta klappar förVärmland, . Det vill jaglova. Men i det här läget finns inga pengar. Någonannan hemlig finansieringskälla att ösa pengar urhänvisar icke någon av de berörda reservanternatill.Behovet av resursförstärkning är dokumenterat.Men det är också odiskutabelt att en successivförstärkning av antalet tjänster trots allt sker ochhar skett . Inte mindre än åtta nyatjänster har tillskapats under de tre senaste åren.Förstärkningar ute i de olika länen får nu ske i dentakt som har råd med. Med denmotiveringen yrkar jag avslag på reservation nr 1.Reservationerna 2, 3 och 4 behandlar resurserna påmiljöområdet. Samtliga reservanter vill tillföramiljövårdsenheterna mera pengar och meraresurser. Jag vill påminna damer och herrar, äradereservanter, om att här har faktiskt skett och skerresurstillskott efter hand. Naturvårdsenheterna harfått åtskilliga tjänster och förstärkningar underårens lopp. Om man ser till länsenheterna har defått det mesta. I samband med en föreståendeomorganisation, som är föremål förutredning, menar vi inom majoriteten att det ärklokt att först och främst avvakta slutresultatet frånutredningen. Det finns starka skäl att förutsätta ochanta att den regionala organisationen i storutsträckning berörs. En decentralisering avarbetsuppgifterna från central till regional och lokalnivå kan på goda grunder förväntas. Vi har imiljöskyddskommittén, där jag själv är ledamot,diskuterat även dessa och näraliggande spörsmålinom kompetensområde. Detråder inget tvivel om att det finns en klar majoritetför att decentralisera många av de arbetsuppgiftersom ligger på central nivå närmaremänniskorna osv. Beslutsprocessen bör läggas sånära människorna som möjligt, och det ligger väl ilinje med vad reservanterna själva vill. Med andraord vill vi avvakta utredningen innan ytterligaremedelsanvisning sker. Med denna motivering yrkarjag avslag på de tre reservationerna nr 2, 3 och 4.Reservation nr 5 gäller fisket. Reservanterna villinte att besparingen på 3 milj.kr. Viförutsätter att samordningsvinsterna tas både påcentral och regional nivå. Rimligen bör dencentrala fiskeadministrationen, ,känna av vad vi politiker tycker och tänker.Det råder väl inget tvivel om att om riksdagenbeslutar om vissa besparingar, förväntas dencentrala myndigheten generöst och rättvist fördelamedlen ut på fältet så långt som möjligt tillmänniskorna. Den centrala administrationen ellerbyråkratin skall inte sitta i orubbat bo medan manfår svälta ute på fältet.De centralbyråkrater som handlägger dessa frågor,allt från generaldirektörer till byråchefer, bör varamedvetna om att det finns en klart uttalad vilja hososs politiker att se till att medlen kommer ut påfältet.Vi kan inte tillmötesgå reservanterna, utan jagyrkar avslag på reservationen.I reservation nr 6 vill man att det vid varjelänsstyrelse skall finnas en resursperson somtillsammans med vederbörande länsveterinär skallges huvudansvaret för livsmedelsfrågorna inomresp. Vi följer jordbruksutskottets yttrandesom bl.a. hänvisar till att ett nytt avgiftssystem medfördubblad kapacitet på tillsynsområdet harsatts i sjön. Därför yrkar jag avslag på reservationnr 6.I reservation nr 7 av och vill de båda reservanterna framhålladecentraliseringssträvandena i sin reservation.Utskottetsmajoriteten tycker nog att detta haltarbetänkligt. Efter den tidigare kompromissen iutskottet och i finns det en bred enighetom att resp. länsstyrelse skall kunna decentraliserautifrån sina egna bedömningar och finna sin egenmodell. Vi redovisar också skriftligt, utförligt ochdokumenterat för vår decentralistiska linje iutskottsbetänkandet, och det bör räcka.Rent allmänt sett är jag, i likhet med IngridHasselström Nyvall, lyhörd för attmedborgarintressena inte försvinner i sambandmed omorganisationen. Låt oss nu avvakta den nyaomorganisation som sker . Skulle dessatankegångar, som oppositionens företrädare gör sigtill tolk för, då finnas kvar är jag beredd attresonera och titta på om man kan förändra den härorganisationen. Men låt oss nu i första handavvakta vad som sker den 1 juli.Reservationerna 8, 9 och 10 är direktaföljdreservationer som gäller anslagsposter. Det äräskanden till förstärkningar på resp. enheter inomlänsstyrelseanslaget. Det är bara för mig att heltenkelt yrka avslag på reservationerna 8, 9 och 10 ikonsekvens med tidigare resonemang.De särskilda yttranden som ochmiljöpartiets företrädare har avgett avstår jag heltfrån att kommentera. De finns i obeskuret skickfogat till betänkandet, och den eller de som ärintresserade av texten kan mer utförligt ta del avden in extenso i betänkandet.I övrigt yrkar jag bifall till betänkandet i dess helhetoch avslag på samtliga till betänkandet fogadereservationer.Det finns inte mycket mer att säga, men jag skullevilja kommentera några av de inlägg som harförekommit.Ingrid säger att antaletöverklaganden har ökat. Det är en sanning medmodifikation. På PBL-området kan man se att isamband med att vi gjorde en kompromiss medcentern om har antaletöverklaganden inom den sektorn minskat med intemindre än . Det är en bra siffra som jag tyckervisar att det var ett bra lagförslag. Man får integeneralisera som gör.Centerns säger att länsstyrelsenskulle bli ett insnöat beslutsorgan. Ungefär så sadehon i debatten. Men, herr talman, det är ju så attlänsstyrelsen kan gå ut ochdecentralisera och flytta vissa positioner, vissa av deviktiga funktionerna, ut i länet. Gör det i ert egethemlän och se till att det händer någonting påområdet.När det gäller de gränsregionala frågorna är detriktigt -- och jag vill i allt väsentligt instämma i detsom säger -- att det ärviktigt att länsstyrelserna får de här resurserna. Närnu departementschefen, i det här falletcivilministern, tillsätter en utredning i Västsverigeoch vissa andra delar, är det för att titta på dessagränsregionala frågor och se om det skall skejusteringar osv.Herr talman! Dessa frågor har vi skjutit till hösten.Låt oss återkomma till dem och se vart åt det lutarnär höstlöven börjar fladdra på gator och torg. Dendagen, den sorgen. Då får vi ta den debatten. Detär viktiga frågor som ligger framför oss i utskottetoch i riksdagen.Till vill jag säga att detta medsjälvstyre ute i landskapen låter så vackert, men detär ju ett steg för att den nyalänsstyrelseorganisationen bättre skall ta tillvaralänsmedborgarnas och politikernas olikaställningstaganden. Det skall finnas en styrelse somdiskuterar och tar till vara kommunmedborgarnasoch länsmedborgarnas intressen. Vi hoppas på denhär reformen, och vi tror att detta är ett steg i rättriktning. Låt oss nu avvakta detta under en viss tidoch sedan se vad som händer.Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång bifalltill betänkandet i dess helhet och avslag på samtligatill betänkande fogade reservationer.Anf. 23 () replik:Herr talman! Det är som säger attdet här är ärenden som har debatterats flera gångeroch på de flesta punkterna är vi överens. Jag villbara göra en liten kommentar.