prot · GE09121 · 1991-05-29 00:00:00 — Det är ett rimligtkrav.Det finns också behov av en lag omproduktkoncession, där man går ett steg längre, föratt se om vissa produkter över huvud taget ärförenliga med god resurs- och miljöhushållning. Vivill också ha miljöredovisningar i bokslut ochprognoser från bolagen. I första omgången kan devara frivilliga, men behöver de antagligengöras lagfästa.Det är en skandal att elprodukter icke är förseddamed energideklaration. Det är en tiodubbelskandal, eftersom det har gått -- elva årt.o.m. -- sedan vi hade en folkomröstning omkärnkraften. Då sades det att sparande av energioch elektricitet bör sättas i första rummet. Sådanadeklarationer finns i andra länder, och det är enskandal att det inte finns i . Bifall tillreservation 20!Slutligen sockerbruken. Det saknas uppenbarligenkreativitet, när man skall lägga ner sockerbrukenmen ingen vet vad folk skall syssla med i stället.Samtidigt som exempelvis föreslår skall lägga etanolfabriker i ,, och , iVästmanland och, tror jag, i , har maninte kommit på den enkla och uppenbara tanken attnär sockerbruk läggs ner vore det mycket lämpligtatt placera etanolfabriker på de ställena.Sockerbetor är också ett lämpligt utgångsmaterialför etanol, och det är lätt att transportera säd tillRoma eller Mörbylånga.Miljöpartiet står givetvis bakom samtliga 41reservationer som jag har undertecknat, men jaghar alltså endast yrkat bifall till 12 av dem.Anf. 14 PER () replik:Herr talman! Först helt kort en rättelse till LarsNorberg. BNP-tillväxten är negativ . Manbehöver inte diskutera olika miljöbalanser i dethela.När det gäller levnadsstandarden och att vi har detbra , tror jag att det finns många som känneratt de inte har det. Det är inte särskilt positivt attnormala svenska löntagare nästan inte har haftnågon utveckling av sin lön efter skatt under desenaste 20 åren. Vi tror att ekonomiskt tillväxtbehövs även för att klara miljöproblemen. Det harvi ju debatterat i den här kammaren.Jag tycker att jämförelsen mellan dålig ekonomisktillväxt och usel miljö speglas utomordentligt väl i . Där kan man se vad det är frågaom.Den fråga som jag egentligen begärde replik på varregeringsalternativen. De tre borgerliga partiernaär oeniga i vissa frågor. Vi moderater vill gå längremed skattesänkningar i synnerhet försmåföretagen. Men vi har i det här betänkandetpresenterat en ganska heltäckande borgerlignäringspolitik. Vi har redan här klart stakat ut vadden bör innehålla. Mot den står en splittrad vänster.Man kan alltid tvista om huruvida villräkna sig dit eller ej. Man vill uppenbarligen redanhär dra sig ur det eventuella samarbete sommöjligen antydde. Därmed stårmotståndet mot borgerligheten än mer splittrat, änmer handlingsförlamat.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag noterar också att illa om att bli hopkopplad medsocialdemokratin och , det gamlavänsterpartiet kommunisterna.Herr talman! Jag har roat mig med att göra litetstatistik på de reservationer som finns till vårtbetänkande om näringspolitiken. De är 82 tillantalet. Av dem är det 16 stycken som ärgemensamma för de tre borgerliga partiernamoderaterna, och . Denkonstellation där oftast förekommertillsammans med andra partier är med vänstern.Därför är det inte konstigt att man kan få detintrycket av betänkandet att samarbetet mellanmiljöpartiet och de gamla kommunisterna ärsärskilt nära.Nu skall man naturligtvis inte bara utgå från antaletreservationer, för det säger naturligtvis ganska litettrots allt. Det beror ju på vad de handlar om. Mankan konstatera att när det gäller viktiga frågor -- förSveriges framtid så viktiga frågor som synen på vårtsamarbete med , hur vi skall klara vårenergiförsörjning och hur vi skall öka vår tillväxteller vilken tillväxtpolitik vi skall föra -- ärlikheterna mellan och kommunisternapåfallande. Det gäller alla dessa frågor och mångaandra.Jag noterar också att vantrivs medkopplingen och värjer sig mot dess konsekvenser.Jag vill gärna tolka det som ett lovande tecken, menjag är inte så säker på att det är en riktig tolkning.Anf. 16 () replik:Herr talman! Per , visst har vi nunegativ tillväxt i konventionell bemärkelse när detgäller BNP. Det vet jag mycket väl. Det är väl i ochför sig ingenting att glädja sig över, om tillväxtenberor på att människor går arbetslösa. Det kan intevara någon målsättning. älskar inteden sortens negativ tillväxt. Vi vill gärna attmänniskor skall ha ett arbete. Vi har lagt framförslag om hur man skall försöka minskaarbetslösheten och få fler människor i arbete. Jagåterkommer till detta i nästa debatt.Men det som inte finns med i vårt tillväxtbegrepp,Per , är frågan om de skador som vårtindustrisamhälle förorsakar på miljön och denuttömning av naturresurser som ständigt sker. Omde tas in i kalkylen hade vi haft en negativ tillväxt,det är jag ganska övertygad om, långt innan denvisar sig som negativ tillväxt i BNP. Men det är klartatt kommer miljöförstöringen även att ledatill att vår s.k. konventionella BNP-tillväxt bliromöjlig. Produktionen kommer att minska ochmiljöskadorna kommer att växa tills vi får endjupgående kris i samhället. Det är detta som vi ärrädda för.När det gäller regeringsalternativet har vi alltsedanvi kom in i sagt att vi står självständiga iförhållande till de gamla partierna. Vi vill företrädaen annan dimension i politiken. Tyvärr har vi blivitganska ensamma om den dimensionen, nämligenden ekologiska dimensionen. De gamla partiernavägrar att diskutera den. Det är likadant när detgäller den långsiktiga politiken.Slutligen, , vill vi gärna samarbeta medhela , och det har vi deklarerat gång efterannan. Vi vill gärna samarbeta med EG. Men vi villinte alltid kapitulera för EGs regler ochbestämmelser. Vi vill att skall föra ensjälvständig politik, vilket inte bör hindrasamarbete.När det gäller energipolitiken och tillväxtpolitikenhar vi en annan värdering och den har jag ganskaklart talat om hur den ser ut i mitt anförande. Jagkan repetera det en gång till.Den konventionella tillväxten är ett dåligt mått.Den mäter sådant som är negativt och lägger ihopmed det som är positivt. Sådant som leder tillmiljöförstöring adderas till det som eventuellt ledertill att vi hushållar med miljö och energi. Därförkan vi inte dela uppfattning. Om sedanvänsterpartiet samtycker till våra reservationer kanjag inte hindra det. Däremot har jag märkt att deborgerliga med viss ansträngning försöker att avståfrån att delta när det gäller sådana ståndpunktersom framhåller och som egentligen ärderas egna.Anf. 17 PER () replik:Herr talman! Jag tycker att det skall tas tillprotokollet att det är länder med dålig ekonomisktillväxt som har de stora miljökatastroferna.Sammanbrottet i visar entydigt att det ärdålig ekonomi och dålig tillväxt som ger dålig miljö.Det är länder som är ekonomiskt framgångsrikasom klarar miljöproblemen.Anf. 18 () replik:Herr talman! säger att man villsamarbeta med hela och spelar upp det somnågon slags motsättning mot dem som tycker att viskall medverka i den Europeiska gemenskapen ochge en plats där. Han har i grunden fel ochdet måste understrykas när de här propåernakommer fram i kammaren. Hela villnämligen samarbeta med EG.De nya staterna i , de nyademokratierna, har som mål att bli medlemmar iden Europeiska gemenskapen. Den Europeiskagemenskapen omfattar 340 miljonermänniskor. är det kanske ännu flera, ochmålet för de nya staterna är att också blimedlemmar. Det är den Europeiska gemenskapensom är navet i den europeiska utvecklingen. Det ärdärför så eländigt svagt att man försöker spela utdet och spela bort det. Man talar om att det finnsen annan dimension utanför. ochkommunisterna hänger sig också åt detta.Herr talman! När det gäller de miljöfrågor somLars talar om, tror jag inte att miljöpartietpå någon punkt uppvisar en bättre sammanhållenmiljöpolitik än vad liberalerna gör. Detär våra krav på bl.a. miljöavgifter och styrning avverksamheter som leder bort från miljöskadligaämnen. Det är sådant som kan ge resultat. Detgäller även våra krav på ökade avsättningar förnaturvård. Jag noterar också att det finns en positivutveckling som man inte heller bör blunda för. Detgäller t.ex. tillväxten av svensk skog.Låt oss se vad vi kan göra gemensamt för attåstadkomma en bättre miljö. Men låt oss integlömma bort att det också för detta är nödvändigtmed det europeiska samarbetet. Vi kan intekomma till rätta med utsläppen till luft ochvattenoch de stora miljöskadorna ensamma. Det kan baraske inom ramen för ett överstatligt samarbetetillsammans med andra europeiska länder inom denEuropeiska gemenskapen.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag är helt överens med att det behövs ett överstatligt samarbete för attlösa miljöproblemen. Det måste naturligtvis skebåde med EG och med det övriga . Detfinns nämligen ingen miljögräns mellan EG och detövriga Europa.Superstaten med sina 340 miljoner invånareskapar en del oro, i varje fall hos mig. Är det överhuvud taget möjligt för en sådan superstat att bli enfungerande demokrati? Vi i hyser visatvivel på den punkten.Dessutom har vi funnit att den ideologi som tycksdriva EG just nu är en djupt materialistisk ideologisom vill satsa på snabb ekonomisk tillväxt av dentyp som vi tror är farlig för miljön med hänsyn tillresurserna. Dessutom bygger den upp en mur kringEG. Man har en ambition att vara det tredje storablocket i världen och konkurrera med ochJapan. Denna Festung i skall alltså vara dettredje supermaktsalternativet. Vi i miljöpartiettycker inte om supermakter.Per talar om katastrofen i öst. Den hari varje fall i inget som helstansvar för. Låt mig påpeka två saker isammanhanget. Den första är att man i öst helatiden och i stor skala har försökt kopiera denvästerländska tekniken. sade att kommunismär socialism plus elektricitet. Chrusjtjev drev ettintensivt arbete för att så snabbt som möjligt närmaSovjetunionens teknik till den västerländskatekniken. Vad som fattades i öst var den demokratii väst som lyckades sätta viss hämsko på denohejdade tekniska utvecklingen. Det tror jag inteatt vi skall tacka företagen så mycket för, utan detskall vi tacka människorna och demokratierna i västför. De har haft möjlighet att säga ifrån närföretagens och industrins miljöförstöring har gåttför långt.Talmannen anmälde att Per och HadarCars anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 20 ():Fru talman! Det var en förskräcklig svartmålningsom Per presterade beträffande detsvenska samhället och dess näringsliv. Det är någotförvånande mot bakgrund av att Per juär en framstående representant för detta näringsliv.Såvitt jag vet har Per haft framgång iden verksamheten. Jag utgår ifrån att PerWesterberg, med tanke på sitt inlägg här, efterdenna debatt ger sig ut till och letar efterandra och bättre marker.På sätt och vis kan jag förstå Per Westerberg.Denna svartmålning och denna beskrivning aveländes elände skapar en grogrund i det svenskasamhället för strömningar av den typ som presteratsav dem som säger att de vill ha mer drag undergaloscherna och som gör sig till talesmän förSvenska ideologiskaprogram. Det är en soppa som kan bli ganska het.Jag tror att ni skall vara lite försiktiga med vad nisäger. Annars kan det hända att ni själva får äta uppsoppan och då riskerar att bränna er på den.Låt oss från den beskrivning som har presenteratsfrån denna talarstol ge oss ut i den svenskaverkligheten och se efter hur näringslivet ser ut.Vi har ca 530 000 företag i varav överhälften drivs av enskilda personer. Det innebär attvi har ett företag för var sextonde invånare i landet.Av företagen är så många som som ellermedelstora med färre än 200 anställda.Under 1980-talet har fått 135 000 nyaföretag. Det är ett mått på att är ett bra landatt driva företag i.Merparten av de nya jobben skapas i småföretagen.Totalt har dessa företag ökat sin sysselsättning med177 000 personer eller . De större företagenhar ökat sin sysselsättning betydligt långsammare,. Även om vi räknar bort de 370 000egenföretagarna hade småföretagen nästan1,2 miljoner anställda, vilket är nästan hälften avantalet anställda i näringslivet. Under det senastedecenniet har i genomsnitt ca 20 000 nya företagstartats i . är ett bra land attdriva företag i!Industriföretagen har ökat bådesina investeringar i byggnader och maskiner ochsina insatser i forskning och utveckling.Småföretagen har ökat sina investeringar sedan1985 i fast penningvärde. Motsvarandeökning för de större företagen är . I Sverigetror företagen , även om inte alla derasrepresentanter gör det.Småföretagen har en avgörande betydelse fördynamiken och nyskapandet i näringslivet.Småföretagen är också viktiga somunderleverantörer till de större industriföretagen.De bidrar även till en bättre regional balans.Det är skälen till att vi socialdemokrater vill ha flereffektiva småföretag, som kan bidra till denekonomiska tillväxten och välfärden. Det kanåstadkommas genom ett kvalificerat nyföretagandeoch genom att de befintliga företagen utvecklasvidare. En framgångsrik internationalisering är ennyckelfråga för många mindre företag.Näringslivets utveckling främjas på flera sätt:genom den ekonomiska politiken och denövergripande näringspolitiken men också genomvissa riktade insatser till småföretagen eller tillföretag i vissa regioner.Den ekonomiska politiken syftar till ökad tillväxt,stabila priser och balans i affärerna medomvärlden. Att inflationen begränsas och attkostnadsutvecklingen hejdas är av största vikt förde svenska företagens konkurrensförmåga ochdärmed för sysselsättningen och välfärden.Den svenska kreditpolitiken har inneburitavreglering, vilket har medfört attkreditmarknaden har blivit mer effektiv. Genomändrade rörelseregler har banker m.fl. institut fåttstörre möjligheter att förse näringslivet medkrediter. Det finns exempel på att bankerna ochövriga finansinstitut inte insett sitt ansvar på dettaområde. Det har varit alltför mycket satsningar påsnabba klipp i stället för en långsiktignäringslivsutveckling. Den senaste tidens så gottsom idiotstopp i utlåningen är ett exempel på detta.Det svenska skattesystemet har lagts om såatt arbete, sparande och investeringar stimulerasgenom likformig och mer neutral beskattning.Skatteomläggningen har också inneburit enförenkling, vilket är viktigt för företagen. Den nyaföretagsbeskattningen ger mycket goda villkor föratt investera i . Aktiebolagsbeskattningenär starkt konkurrenskraftig i ett internationelltperspektiv. Vi har en av lägstaföretagsskatter.En ökad internationalisering är en ledstjärna isocialdemokratins näringspolitik. Vi strävar efteren ökad frihandel. Det kommer att ökaeffektiviteten i näringslivet. Den ökadeintegreringen av kommer att höja vårsamlade välfärd.EGs planerade inre marknad medför visserligen enökad konkurrens för småföretagen påhemmamarknaden, men fördelarna avharmonisering av olika regler och enklaregränshandel kommer att innebära ökadeaffärsmöjligheter.Regeringen stöder på olika sätt småföretagensansträngningar att utvecklas på Europamarknaden.Sverige förhandlar om att få del av EGssmåföretagsprogram. Speciella insatser sker viautvecklingsfonderna till företag som vill diskuterakonsekvenserna av EGs integration för det egnaföretaget. Det är i stort sett en myt att EGsnäringspolitik skulle vara så överlägsen densvenska. Det hindrar inte att vi i sann pragmatiskanda tar till vara det bästa i EGs småföretagspolitikoch undersöker på vilka sätt vi kan tillämpa den ivårt land.För småföretagen spelar regeringen ochriksbankens beslut om att anknyta den svenskavalutan till EGs ecu en stor roll. Beslutet innebärlägre räntekostnader och trygghet iaffärsrelationerna som inte behöver störas avvalutaförändringar.För näringslivets utveckling spelar en långsiktigenergipolitik en viktig roll. näringsliv harutvecklats på grundval av en billig energi. Det ärviktigt att vi så långt möjligt bevarar den grunden.Sedan flera år tillbaka sker ett förenklingsarbeteinom och myndigheterna somsyftar till att motverka att nya regelsystemuppkommer vilka kan upplevas som hinder försmåföretags utveckling.Till det arbete av generell natur som riktar sig bådetill små och stora företag hör arbetet med attförbättra infrastrukturen när det gäller utbildningoch bättre kommunikationer. Men det behövsockså särskilda åtgärder som riktar sig direkt tillsmåföretagen. Denna politik syftar till att stärkanyetablerade och andra små företag, som kan bidratill tillväxt och effektivitet i näringslivet. Det gälleratt undanröja hinder för utvecklingen avinformation, kompetens och riskkapital.Så till framtiden. Det centrala ekonomisk-politiskaproblemet är inflationen. Stabiliseringspolitikenhar därför inriktats på åtgärder för att brytainflationen. Näringspolitikens uppgift blir motdenna bakgrund att genom ökad ekonomisk tillväxtbidra till en välfärdsutveckling. Näringslivetsutveckling och strukturomvandling skall främjas.En alltmer långtgående internationalisering, enmer kunskapsintensiv produktion och ökade kravpå goda kommunikationer är några av de faktorersom måste prägla näringspolitikensutformning.Den avgörande faktorn för en stabil ekonomisktillväxt är produktivitetsutvecklingen. Förslag tillförbättringar på det området skall redovisas i höst.För en liten ekonomi som den svenska är frihet ihandeln av stor betydelse. Det är också viktigt medlagstiftning mot monopol och karteller för att skapaväl fungerande marknader och en effektiv inhemskkonkurrens.Förslagen i tillväxtpropositionen har trehuvudsyften, nämligen att förbättraförutsättningarna för tillväxt, att främja tillväxtgenom förnyelse samt att öka utbytet av insattaresurser.Utformningen av en i vid bemärkelse brednäringspolitik har som regel kunnat förankras ibreda beslut i den svenska riksdagen.Skatteomläggningen har genomförts i ettsamarbete mellan socialdemokrater och folkpartietliberalerna. Energipolitiken har förankrats i entrepartiöverenskommelse mellansocialdemokrater, liberalerna ochcenterpartiet. Den ökande internationaliseringenoch en utveckling av förbindelserna med EG harhittills stötts av fyra partier, socialdemokraterna,, liberalerna ochcenterpartiet. De två vänsterpartierna står bakomförslagen till riktade näringspolitiska insatser.Till mina borgerliga meddebattörer, främst till PerWesterberg, ställer jag frågan: Ger detta intryck aven handlingsförlamad regering och socialdemokratisom inte kan ta sig an de för näringslivet stora ochavgörande frågorna ? Var finns, HadarCars, exemplet på det kommunistiska beroendet iden här politiken? Är det kommunistiskt beroendeatt på tre grundläggande politiska områden kommaöverens med liberalerna?De tre borgerliga partierna försöker nu iargumenteringen göra troligt att det föreliggervåldsamma skillnader mellan deras och regeringenspolitik. Mot den här skisserade bakgrunden ärdetta inte trovärdigt, utan det är mest ett spel förgallerierna och företagarmötena.På några områden söker de borgerliga partiernaredovisa alternativ. Således kräver de en sänkningav skattetrycket. har jag redovisatatt har en av lägstaföretagsskatter. Den förmögenhetsbeskattning somofta beskrivs som ett dråpslag mot näringslivet ochfrämst de små företagen har dels justerats, delskommer den att bli föremål förytterligare förändringar.När det sedan gäller skattetrycket totalt måste dettavägas mot de åtaganden samhället har förmänniskornas trygghet och välfärd. Det svenskavälfärdssamhället har genom en hög och jämliklevnadsstandard skapat goda förutsättningar förjust näringslivet framför allt småföretagensutveckling. Utbildningssamhället är avutomordentlig betydelse för utveckling avkompetens och kunnande både hos företagare ochanställda i vårt näringsliv. Den offentliga omsorgenskapar trygghet både för företagare och anställdaoch avlastar företagen kostnader som i andra länderbärs av företagen direkt i den mån de förekommer.En omfattande förändringsverksamhet bedrivsinom de offentliga verksamheterna som kommeratt göra dessa bättre lämpade att möta de kravframtidens människor kommer att ställa.För socialdemokratin är det naturligt att värna omvårt välfärdssamhälle och utveckla detta för attmöta nya behov. Lika litet som vi kan acceptera attvår anslutning till EG innebär en anslutning påkapitalets och kapitalägarnas villkor kan viacceptera att det svenska skatte- ochvälfärdssystemet utformas med utgångspunkt iföretagarnas och kapitalägarnas behov.Välfärdssamhället skall omfatta hela folket ochbäras solidariskt av alla i förhållande till förmågaoch kraft. Välfärden, mina vänner, är också en delav en god levnadsstandard och en bra livskvalitet.Ett annat område där de tre borgerliga partiernahävdar en annan uppfattning är investeringarna fören bättre infrastruktur. De vill minsann satsa meraoch påstår att detta är möjligt genom utförsäljningav statliga företag. Samhällsekonomiskt är dettarena nyset eftersom en utförsäljning av statligaföretag endast innebär en omfördelning av ägandetutan att ge något ökat samhällsekonomisktutrymme för investeringar. Enda möjligheten attskapa samhällsekonomiskt utrymme för ökadeinvesteringar i infrastruktur är genom ett ökatsparande. Däremot innebär en utförsäljning avstatliga företag naturligtvis en gigantiskmaktomfördelning i det svenska samhället. Detfinns inget som stöder de borgerliga partiernasargument att ett statligt ägande skulle vara merpassivt än ett enskilt.Ett annat område där de borgerliga partierna sökerprofilera sig är riskkapitalförsörjningen. På nyttåterkommer de till att skattefavörer till förmån fören snabb kapitaltillväxt skall lösa detta problem. Pånytt kan jag konstatera att de är fångna i sina egnamyter. Riskkapitalförsörjningen är framför allt enfråga om hur banksystemet fungerar inom ramenför en ansvarsfull ekonomisk politik och en effektivpenningpolitik.Till en del kan också riskkapitalförsörjningenförbättras genom insatser från samhällets sida.Detta sker inom ramen för utvecklingsfondernaoch de nybildade riskkapitalbolagen som sannoliktkommer att vara i full verksamhet till hösten.Märkligt nog så vill de borgerliga partierna slopariskkapitalbolagen och med undantag av centernockså slå sönder utvecklingsfonderna -- alltså två avde verktyg som verkligen finns för att försesmåföretagen med riskkapital. Det är ettutomordentligt exempel på att den enögdaideologin blir det godas fiende!Vänsterpartiet har markerat att man i huvudsakstöder regeringens uppfattning om närings- ochsmåföretagspolitiken. Därtill har partiet skjutitfram miljöaspekter i sina reservationer. Jag tyckerdet är bra att därigenom bidrar till attskapa en stabil grund för de statliga insatserna påområdet.Miljöpartiets linje i dessa frågor karakteriseras avatt partiet -- hur underligt det än låter mot debattenvi har haft här förut -- när det gäller de konkretafrågorna om näringspolitiken närmar sig deborgerliga ståndpunkterna. Det är i miljöpolitikensom företräder en radikal linje. Det ärnågot av tragiken som jag upplever i den insatsmiljöpartiet gjort under dessa första iriksdagen. Man har inte lyckats förena sinmiljöpolitik med en sammanhållen politik på andraområden och att därigenom bidra till att skapabättre förutsättningar för att genomföramiljöpolitiken i riksdagen.Fru talman! Med tillgift för att jag mot vanan blivitnågot utförlig vill jag ändå konstatera att denhär genomgången visat att det finns god livskraft idet svenska näringslivet och att det mått bra underde socialdemokratiska regeringsåren. De nupresenterade förslagen och riktlinjerna kommer atttrygga en sådan utveckling även . Deborgerliga svartmålningarna stämmer inte med denverklighet som företagare och anställda upplever isvenskt näringsliv.Med detta vill jag yrka bifall till näringsutskottetsförslag i betänkande 35 och avslag på samtligareservationer.Anf. 21 PER () replik:Fru talman! Det är möjligt att vi borgerligapolitiker kan kallas för svartmålare av vad somhänder i . Vi är dock inte ensamma.Det ekonomiska sekretariatet för , devästliga industrinationerna, tycks ha exakt sammauppfattning, också liksom deekonomiska sekretariaten på nästan alla banker --jag har sett en hel uppställning.