prot · GE0983 · 1991-03-21 00:00:00 — Men det gäller att även utforma regler,lagar och bestämmelser beträffande inriktningen avsamhällsutvecklingen för att därmed skapa respektför livet.Att utvecklingen går snabbt och att en lagstiftningsnabbt kan bli föråldrad sade jag i ett tidigareinlägg. Vi vill inte snällt och stillsamt avvakta utanatt ange en viljeinriktning när det gäller det somberedningen skall komma fram till. Det här är ensynnerligen viktig fråga. Därför vore det en storbrist om riksdag inte skulle våga göra ettprincipiellt uttalande om huruvida man vill attSverige skall tillåta patentering av liv eller inte.Anf. 117 ():Herr talman! Jag lyssnade med tillfredsställelse påvad sade. Hon är helt inne på dettamed att det är nödvändigt att finna metoder för attkontrollera konsekvenserna och resultatet av dentillämpade forskningen.Jag skall försöka besvara den fråga som har ställtsom vad vi i menar med liv. Det ärfaktiskt inte så svårt att definiera det. Det är baraatt läsa vad vi säger i vår reservation: ''Biologisktliv delas nämligen in i växter, djur, svampar samtencelliga organismer med eller utan kärna. ''I diskussionen om genmanipulation, patenttagandeetc. är detta med flercelliga djur -- det måste jagerkänna -- viktigast. När det gäller encelligaorganismer med eller utan kärna finns det nog en såpass stor genetisk mångfald att det inte är fråga omsamma begränsningar som i fråga om de s.k. högreformerna. Det är mitt svar på frågan om vad vi imiljöpartiet menar med liv. Jag undrar bara vadInger Hestvik menar med liv.Anf. 118 ():Herr talman! Jag har inget svar på frågan om vadliv är. Jag tycker att det är en alltför svår fråga.Gösta Lyngås definition här tolkar jag så, att hanskrav på förbud mot patent på liv är tillgodosedda.Ett virus exempelvis kan inte leva ensamt. Virus kan inte reproducera sig ensamma,utanför en kropp. Det handlar alltså om mycketsvåra gränsdragningar. Jag tycker därför att manskall vara mycket försiktig när man försöker dragränser här.Centern talar om respekt för livet. Från vänsterntalar man om att detta med patent på liv är oetiskt.Men är det verkligen oetiskt och är det ett bevis pådålig respekt för livet att ta patent på t.ex. enbakterie som kan användas med hjälp avgentekniska och biotekniska metoder i industrin föratt framställa medel med vilkas hjälp man kan botamänniskor från sjukdomar eller framställaläkemedel?Jag tycker inte att det är bra att vara så tvärsäker påvad som är rätt och fel som ni i ,och är. Vi borde faktisktvisa litet ödmjukhet och respekt för människors oroi detta sammanhang. Egentligen tyder inte GöstaLyngås framställning här i talarstolen på att hanhyser respekt för människors oro. togupp helt felaktiga saker när det gäller förädling ochgenetisk manipulation. Han sade att man när detgäller förädling vet precis vad man får. Däremotskulle man med genetisk manipulation kunna fåvad som helst. Men det förhåller sig precis tvärtom.När det gäller genetisk manipulation vet man precisvar man går in och var man förändrar. Beträffandeförädlingen handlar det om slumpen. Det vet vi averfarenhet.Gösta Lyngås anförande är ett perfekt bevis på hurman med bristfällig och felaktig information kanskrämma människor. Men så dåligt beställt får detinte vara med ansvaret hos oss i och i denpolitiska debatten att skrämselmetoder måsteutnyttjas när det saknas ett faktaunderlag.Anf. 119 ():Herr talman! Vi kommer in på ett ganskafilosofiskt resonemang om liv. Men jag vill inte gåin på några detaljer i det avseendet.Vad jag avser är, skulle jag vilja säga, patent-på-liv-problemet. Det är det som jag har tagit upp här. Jagtror att definitionen i reservation ärtill fyllest. Den gäller ju vad vi nu diskuterar. Hurlivet en gång har uppkommit och vad som gällerbeträffande virus och annat tycker jag faktisktligger utanför det aktuella ämnesområdet. Det ärsvårt nog i alla fall.När det gäller detta med genetisk manipulationresp. förädling tror jag nog att jag i mittresonemang har stöd i en del vetenskapliga resultat,eller i varje fall vetenskapliga åsikter.Anf. 120 ():Herr talman! En fråga som har upprepats här -- jagvar för övrigt den förste att ta upp den, eftersom jagvar den förste talaren i den här debatten -- gällerden oro som människor känner inför utvecklingen idetta sammanhang. I det här fallet gör vi oss till tolkför denna oro som människor känner. Viunderstryker vikten av en allsidig upplysning ochinformation. Det får inte bli så som jag avslutademitt huvudanförande med att beskriva, nämligenatt t.ex. frågor om patent på liv så att säga smygs påmedborgarna utan att det förs en öppen debatt.Det är vi som är kritiska som känner ödmjukhet idet här sammanhanget. Vi känner respekt förmänniskors oro. Tyvärr vill ,folkpartisterna och socialdemokraterna intemedverka till ett uttalande till förmån för nämndarespekt för livet -- i det här fallet alltså ett förbudmot patent på liv. Man vill inte att vi skall verkainternationellt i detta sammanhang. I stället , såvitt jag förstår, bara snällt åse utvecklingen.Det finns ju ett europeiskt patentverk. Jag vet intehur majoriteten ser på dessa saker om vi får ensituation med patent på djur och växter i vårt land.Det är ju något som har beviljats av det europeiskapatentverket. Och det var nära att det hade häntsaker tidigare vad gäller oss i . Jag villminnas att ett amerikanskt företag har fått patentpå en viss växt. Men tack vare att centernsungdomsförbund överklagade kom en omprövningtill stånd. Jag vet inte hur långt man har kommit idet avseendet. Men det handlar om mycket viktigasaker. Det är betydelsefullt, , och dethar jag sagt tidigare också, att vi försöker delta i detinternationella arbetet i detta sammanhang.Anf. 121 ():Herr talman! säger attcenterpartisterna, vänstern och miljöpartisterna ärödmjuka. Men jag skulle då vilja säga att ni hartagit patent på detta med att förstå patentdebattenlitet bättre än vad andra gör.Vi socialdemokrater -- nämnde ävenmoderaterna och i det sammanhanget --framställs som hårdingar med rent kommersiellaintressen utan vare sig etiska eller socialaambitioner.Det är just den framställningen isamhällsdebatten -- det har ju förekommit storarubriker om patent på liv -- som skrämmermänniskor. Jag tycker faktiskt att det är ett dåligtsätt att debattera. Då är det inte fråga om enkunskapsdebatt, utan då är det -- skulle jag viljasäga -- nästan en massmedial debatt.Sedan vill jag säga till att det ärnödvändigt att gå in på detaljer här. Det behövsockså filosofi i det här resonemanget. I den aktuellaberedningen sitter filosofer med. De är till storhjälp i diskussionen om etiska och moraliska frågor.Det som här torgförs vilar på vetenskaplig grund.Den här diskussionen förs alltså inte utanmedverkan från vetenskapsmännen.Den här debatten måste tas på stort allvar. Vi måstealla ta ett ansvar här.Anf. 122 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga debattensärskilt mycket mera. Det börjar bli dags för en nydebatt här i kammaren i kväll.Jag vill bara säga att jag hoppas att det inte var felav mig att nämna de tre partier som utgör enmajoritet här.Denna fråga kan nog jämföras med en rad andramiljöfrågor som har diskuterats livligt i vårtsamhälle . Det hette jutidigare att det var att skrämmas om man påpekadeatt besprutning, utsläpp, förgiftningar osv. Ungefär samma gruppering som densom utgör en majoritet i det här ärendet taladetidigare om skrämselpropaganda, överdrifter osv.Men skall vi inte, , vara glada överden miljöopinion som växte fram främst och över den kamp som då fördes, även omman länge fick kämpa i motvind?Anf. 123 ():Herr talman! Jag har stor respekt för det arbetesom görs i beredningen samt för vad som görs avsocialdemokrater, moderater och folkpartister.Men det är inte det saken gäller.Jag har också stor respekt för vad människor tyckeroch känner. Jag tror inte att denna fråga kan sägasvara en massmedial fråga. Inte heller tror jag att dethandlar om att vi försöker skrämma människor.Det är dock mycket viktigt att det som kommerfram, såväl hotbilder som positiva bilder, förs ut tillallmänheten. Även vanliga människor kan reagera,och det finns någonting sunt i det också.Anf. 124 ():Herr talman! Jag är liksom mycketglad över att miljöfrågorna har fått en sådan tyngd.Det talades om en opinion i motvind. Jag var ocksåmed och kände motvinden när det gälldekärnkraftsdebatten, så jag vet precis vad dethandlar om. Jag är mycket nöjd med att vi harkommit så långt med miljöfrågorna. Jag hoppas attvi skall komma lika långt i den härfrågan, så att vi kan få en bra utveckling pågenteknik- och bioteknikområdet.Man måste ha kunskap om man skall delta i den härdebatten. Man kan inte delta i debatten utifrånkänslor. Därför är jag mycket glad över att man hartagit det här på allvar. LO-distrikthar t.ex. tillsammans med något som heter UmeNova gjort ett stort studiecirkelpaket, utifrån vilketman kan diskutera vad bioteknik och genteknik är.Det är de som arbetar med bioteknik som vill vetavad de egentligen håller på med. Jag tror att detbehövs mera av denna typ av åtgärder. Det krävsatt vi vanliga människor ute i samhället sätter ossner i studiecirklar och tittar på vad genteknik ochbioteknik är och vad patent är. Då tror jag att vislipper den rädsla som breder ut sig i dag.Överläggningen har härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Anslag till bokföringsnämnden, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande1990/91:LU17 Anslag till bokföringsnämnden,m.m. 1990/91:100 delvis)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Vissa anslag till bostads- ochplaneadministrationen m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU10 Vissa anslag till bostads- ochplanadministrationen m.m.Anf. 125 ():Herr talman! betänkande nr 10behandlar bl.a. länsbostadsnämnderna och derasverksamhet. När det gäller denna typ avverksamhet och över huvud taget verksamhetersom ligger inom den offentliga sfären är det viktigtatt man fastställer under vilka förutsättningar denskall ske. Jag tycker att man måste ställa upp vissagrundläggande krav. Man måste känna till dess art,inriktning och omfattning för att kunna forma enorganisation och administration kringverksamheten. Länsbostadsnämnderna -- med t.ex.sin låneadministration -- utgör inget undantag.Vi har i denna kammare i andra sammanhangframfört förslag till ett annat finasieringssystem,lånesystem, när det gäller bostadsbyggande än vadmajoriteten har beslutat om. När detta genomförs,blir situtationen en helt annan även föradministrationen kring dessa frågor. När vi får ettenhetslån med enkla funktionskrav kringbyggandet och slopar kostnadskontrollen, behövsinte så mycket administration på länsbostadsnivå.Därför bortfaller naturligt nog mycket av denverksamhet som bedrivs där. Av denanledningen kan man utan överdrift säga attlänsbostadsnämnderna blir obehövliga. Vi anser attkommunerna och kreditinstituten, i de delar som ärkvar, klarar av de uppgifter som så då återstår.Redan innan vi kommer dithän att det nya systemetkommer till förverkligande, kan man påbörjaavtrappningen av länsbostadsnämndernasverksamhet. Det här är vi ense om från moderat-,folkparti- och centerhåll.Man kan reflektera över varför socialdemokraternaså hårdnackat fritar denna sektor frånnedskärningar i besparingar. Det har blivit ganskavanligt att man på andra statliga områden gårganska häftigt fram när det gäller att skära bort,lägga ned och slå ihop. Just på detta område hållerman fast vid den gamla linjen. Man kan undravarför man inte har tagit intryck av debatten i andrasammanhang. Jag vill fråga majoritetensföreträdare när socialdemokraterna tänker även pådet här området gå in för besparingsmodellen,neddragningsmodellen och möjliggörahopläggningar på det här området. Jag ser medtillförsikt fram emot att detta kommer attförverkligas . Det kommer i förstahand att ske efter valet, men jag tror även attsocialdemokraterna kommer att tänka om. Enerfarenhet man har fått är attsocialdemokraterna efter hand anammar vårabesparings- och rationaliseringsförslag. Det ärdärför med ett ganska gott hopp om attsocialdemokraterna även på detta område skalltänka om som jag nu yrkar bifall till reservation nr1 i bostadsutskottets betänkande nr 10.Anf. 126 ():Herr talman! vill ha färre regleringarinom bostadspolitiken. Bostadsmarknaden utgören av de mest reglerade sektorerna i samhället.Bland de statliga och kommunala styrinstrumentenkan bl.a. nämnas bostadslånegivningen med markoch konkurrensvillkoren och kostnadskontrollensamt förvärvs- och förköpslagstiftningen,hyresregleringen och bostadsanvisningslagen. Vivill i minska en stor del av dessaregleringar. Vi vill arbeta för mindre lånebyråkrati.Räntebidragsunderlaget beräknas pålänsbostadsnämnderna enligt en modell där en radfaktorer påverkar underlaget. Beräkningarna ärkomplicerade, och det finns t.o.m. särskildadataprogram med vilka man kan göra ansökningar.Vi anser att dessa beräkningar skall förenklaskraftigt.En sådan förenkling skulle också innebära attkraftiga nedskärningar kan göras inombostadsbyråkratin. Länsbostadsnämnderna bör påsikt läggas ned, och de kommunala tjänstemän somsysslar med låneförmedling kan i stor utsträckningfå andra arbetsuppgifter.I dag granskar länsbostadsnämnderna allaansökningar om stöd för att avgöra ombyggkostnaderna är skäliga. Vi tror inte attkostnadsutvecklingen kan påverkas genomden här typen av kostnadsprövning. Trotskostnadskontrollen ökade byggkostnaderna tregånger mer än konsumentprisindex till1988.Effekten blir snarare att kreativiteten inriktas på attförsöka kringgå reglerna. Den byråkratiskahanteringen medverkar till att pressa uppkostnaderna genom att byggandet försenas. För attklara kostnadskontrollen bygger man ofta störrelägenheter, vilket innebär att de totala kostnadernablir större.Den omedelbara effekten av kostnadskontrollen istorstäderna blir snarare att bostadsproduktionenhålls tillbaka än att priserna pressas.Vi tycker i att kostnadskontrollen skallavvecklas. Underlaget för räntebidraget bör tasfram med en enhetlig schablon, vilket även leder tillatt kostnader för räntebidragen kan sjunka.Den nuvarande kostnadsprövningen inomlänsbostadsnämnderna har också lett fram tilloärlighet. Ett exempel är att tomter köps för ettannat belopp än det som anges i köpekontraktet. Vitycker därför att denna typ av byråkrati böravvecklas. Detta kan man faktiskt börja göra redaninnan ett nytt bostadsfinansieringssystem är helt igång.I reservation nr 1 som är gemensam för ,och föreslår vi förenklingar avbostadsfinansieringen och att avvecklingen avlänsbostadsnämnderna därigenom successivt kanpåbörjas.Herr talman! Jag yrkar slutligen bifall till dennareservation.Anf. 127 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas anslagtill , statens va-nämnd,, länsbostadsnämnderna ochfastighetsdata samt inriktningen på lantmäterietsbudget. Regeringens förslag tillstyrks på allapunkter.En fråga är föremål för reservation -- nämligenlänsbostadsnämndernas verksamhet -- där de treborgerliga partierna vill avskaffalänsbostadsnämnderna.De bostadspolitiska mål som vi arbetar för liggerfast. Detta har uttryckts mycket klart, senast ibostadsutskottets betänkande nr 4 som vi harbehandlat under innevarande . Jag tänkerinte upprepa detta.Riksdagen fattade beslut om ett nyttbostadsfinansieringssystem, efter vilketlänsbostadsnämnderna nu får anpassas.I samband med behandlingen av det nämndabetänkandet gav regeringen en särskild utredare iuppdrag att se över länsbostadsnämndernasorganisation och dimensionering. Vi sade då attvidare ställningstaganden till förändringar avlåneadministrationen bör anstå i avvaktan påresultatet av denna utredning. Vi har ingen annanuppfattning nu.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till hemställani utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Anslag till allmänna samlingslokaler ochtill icke-statliga kulturlokaler m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU11 Anslag till allmännasamlingslokaler och till icke-statliga kulturlokalerm.m.Anf. 128 ():Herr talman! Betänkandet om stöd till allmännasamlingslokaler m.m., vilket vi nu skall behandla,är egentligen en gammal repris. Det är svårt atthitta nya vinklingar i detta ärende. Debatten i dessafrågor har förts här i kammaren.Positionerna är ganska väl kända, liksom allaargument.Vi har samma ståndpunkt som vi haft under senareår. Vi har det inte bara för att uttrycka något slagsenvishet, utan därför att vi tror att vi har intagit enriktig ståndpunkt.Det grundläggande för oss är att vi måste bryta ossloss från bidragstänkandet i olika hänseenden i vårtsamhälle.När det gäller samlingslokaler måste man hålla iminnet och konstatera att det finns många lokaleri vårt land. Man har subventionerat dessa lokalerunder ett stort antal år.Vi vet också att det finns lokaler som utnyttjasganska dåligt därför att det i vissa delar av landetfinns väldigt gott om lokaler. De kan inte effektivtutnyttjas. Likväl är de kostnader för underhåll ochdrift . Vi tycker nog att det verkligen ärdags att vi bryter oss loss frånsubventionstänkandet när det gällersamlingslokaler. Det råder ingen brist. Människorkan samlas i goda lokaler runt om i landet.I detta ärende liksom i det förra ärendet kan manfråga sig varför socialdemokraterna just här gnagersig fast vid ett subventionssystem när man i andrahänseenden gör ganska kraftiga ochgenomgripande besparingar och neddragningar.Det är kanske ändå trots allt en tidsfråga innan mantänker om även på detta område och innan våraståndpunkt här liksom på många andra områden fårstöd från en majoritet av kammarens ledamöter.Herr talman! Slutligen yrkar jag bifall tillreservation nr 1.Anf. 129 ():Herr talman! Som föregående talare sade är stödettill samlingslokalerna en återkommandediskussion här i riksdagen.Det finns anledning att sätta in frågan om deallmänna samlingslokalerna i ett större perspektiv,och koppla ihop den med hela föreningslivet ochfolkrörelseverksamheten i vårt land.Folkrörelserna är en ryggrad och engrundförutsättning för vårt demokratiska system iSverige. Demokratin bygger på ett rikt och varieratföreningsliv och ett tålmodigt organisationsarbete.Det är i föreningsarbetet som nya generationerskolas i demokratins arbetsmetoder. Detta sker iföreningar med vitt skilda ändamål:idrottsföreningar, politiska föreningar,hembygdsföreningar, hobbyföreningar,intresseföreningar osv.Gemensamt för hela föreningslivet är att det måstefinnas en plats att träffas på. En plats där alla kankänna sig välkomna oavsett politisk åsikt, religion,ålder, kön, nationalitet osv., dvs. det behövs braallmänna samlingslokaler som en bygdegård, ettfolkets hus eller ett ordenshus.Jag vill också påstå att bra samlingslokaler är enviktig utvecklingsresurs. drevsdet i en kampanj -- Hela skall leva.Folkrörelser och lokala bygdekommittéer samladesför att gemensamt diskutera förutsättningar ochbehov för att hela skulle kunna leva. Ett avde vanligaste kraven som man kom fram till i allabygdekommittéer och en av de första åtgärder somman ansåg nödvändig för att den egna bygdenskulle få bättre förutsättningar att utvecklas på ettpositivt sätt var en samlingslokal. Kravet på brasamlingslokaler tillsammans med kravet påförbättrade kommunikationer var de vanligastekraven från de lokala bygdekommittéerna skall leva. Detta talar sittmycket tydliga språk, tvärtemot vad BertilDanielsson sade när han påstod att behovet avsamlingslokaler är tillgodosett i vårt land. Det finnsett mycket stort behov som dessutom är mycketväldokumenterat.Bra samlingslokaler är en viktig resurs och en viktigförutsättning för att föreningslivet skall kunnaverka och utvecklas, för social samvaro människoremellan och för olika former av kulturellaupplevelser. Det behövs bra samlingslokalerspridda över landet för att vi skall kunna spridat.ex. kulturaktiviteter väsentligt utanför de storastäderna och göra dem tillgängliga för människoröver hela landet.Varför är det så bra just med allmännasamlingslokaler som bygger på föreningar? Jo, detär att de allmänna samlingslokalerna bygger påidealitet och på ideellt arbete. Samhället får billigaoch bra samlingslokaler som sköts och förvaltas påett ansvarsfullt och för samhället mycket billigt sätt.Tyvärr har bidragen till byggande avsamlingslokaler under urholkats genomatt anslagen har förts upp oförändrade och ätits uppav inflationen . Det gör att vi haren situtation med en kötid församlingslokalsprojekt på mellan fem och sex år.Detta är naturligtvis mycket olyckligt eftersomengagemanget bygger på idealitet och detpersonliga engagemanget hos ett antal entusiastiskamänniskor. Om man tvingas vänta i fem sex årinnan man kan komma igång med sittsamlingslokalbygge är det risk att idealiteten ochentusiasmen hinner svalna.Jag sade att anslaget har urholkats under ett stortantal år, och det är sant, men det har skett en extrakraftig urholkning . Av de 52milj.kr. som anslår går 10,4 milj.kr.tillbaks till staten i form av moms. Hälften av dettabelopp beror på den höjda byggmomsen sominfördes i samband med skatteomläggningen. Dethar alltså skett en extra urholkning av årets anslagmed över 5 milj.kr. som staten tar tillbaka direkt iform av höjd byggmoms.Det var ett ganska modest krav som framfördesfrån samlingslokalorganisationerna och frånboverkets samlingslokaldelegation, nämligen åtminstone skulle få kompensation för denhöjda byggmomsen.Det finns en motion med detta krav som centernoch socialdemokraterna gemensamt har lagt framoch som behandlas i betänkandet. Majoriteten ibostadsutskottet har på fem rader avfärdat dettablygsamma krav utan att egentligen anföra ett endasakligt skäl.Jag kan hålla med om en sak.Han sade att det finns en del samlingslokaler somutnyttjas ganska dåligt. Det är sant. Det arbetasintensivt med detta inom de s.k.samnyttjandeprojekten som innebär attsamlingslokaler kan brukas för ändamål utöver sinaför traditionella ändamål. Det finns ett antalexempel i landet där t.ex. kommuner,landsting eller andra samhällsinstitutionersamverkar med samlingslokalen och den användspå då föreningslivet inte har behov av den.Det här är ett bra sätt att få ett effektivarelokalutnyttjande.Vi har också i motioner från krävt att dennatyp av samnyttjandeprojekt skall ha en särskildbidragskö och särbehandlas i förhållande till detraditionella samlingslokalerna. Detta är ett kravsom har rests och det har avvisats avutskottsmajoriteten igen.Jag sade inledningsvis att det är viktigt att deallmänna samlingslokalerna är tillgängliga för alla.Det är på det sättet. För att de skall det krävs detockså att vi gör dem handikappanpassade, så attäven människor med olika slag av rörelsehindereller andra handikapp kan bli välkomna till vårasamlingslokaler. lyckades vi få enmajoritet i att höja det särskildahandikappbidraget till . Det är alltså detbidrag man kan få för att handikappanpassa enallmän samlingslokal. Men också det bidrageturholkas naturligtvis, inte minst på grund av denhöjda byggmomsen. Det gör att . inte ärtillräckligt med pengar , om man skallhandikappanpassa en samlingslokal. Ni vet självavad det kostar t.ex. att bygga en rullstolstoalett, attgöra en rullstolsramp, att ta in hörslinga i ensamlingslokal, osv.Därför tycker jag att det är ett mycket rimligtkrav som har förts fram i centermotionen om attanslaget till handikappanpassning börindexregleras, så att det åtminstone hänger med iden allmänna kostnadsutvecklingen, för det ärviktigt att de allmänna samlingslokalerna ärallmänna och tillgängliga för alla.Herr talman! Att inte ärfolkrörelsernas vänner, det vet vi. Vi vet också attmoderaternas intresse för regional utveckling ochregional balans är mycket ljumt.