prot · GE09112 · 1991-05-15 00:00:00 — Men det finns fortfarandepolitiska fångar, fortfarande pågår politiskarättegångar, osv.Sedan har relaterat till våldet nya krav ställts avANC: Förbud mot att bära vapen, avskedande avförsvars- och polisministrarna, upplösande av deparamilitära styrkorna, förändring avsäkerhetsstyrkornas metoder, osv. Detta är kravsom inte har uppfyllts. ANC har förlängt fristenför regeringen.Det finns alltså mycket som talar för att regeringensaboterar den här processen. har man tillvunnitsig en viss internationell respekt. EG har lyftsanktionerna, och diskuterar att lyftasanktionerna. Men vi har glädjande nog av denordiska utrikesministrarna fått det klara beskedetatt sanktionerna skall vara kvar. De bör vara kvar!Inger talade om våldet. Vi vet att detta främsthar politiska orsaker. Det står allt klarare. Våldetriktar sig mot ANC-sympatisörerna, och det ärregeringen som drar den politiska nyttan av detta.Vem kan hindra våldet? Det är märkligt att dennapolisstat, , som arresterade och fängsladefredliga människor som hade förhoppningen om ettSydafrika fritt från apartheid, ett meddemokrati, nu plötsligt ine ens kan arrestera demsom utför bestialiska våldsdåd, dem som mördarsydafrikanska medborgare i fullt dagsljus. Frånförra helgens våld hörde vi hur Inkatha-medlemmar i vissa fall hade transporterats ipolisens lastbilar till de platser där våldet utövades.Man kan också fråga sig vilken roll som Buthelezioch hans Inkatha spelar i den här processen. Vi vetatt avlönas av den sydafrikanska staten.Vi vet att rörelsen slåss inte bara för sin existens ihemlandet Bazulu utan också i andra delar avSydafrika. Vi vet också att Inkatha-krigarnautbildas av sydafrikansk militär. Beväpnadegrupper av Inkatha överfaller och mördar ANC-anhängare, medan polisen i många fall ser på.Det här är allvarligt, och jag tycker mig kunna seett mönster i detta. Det gäller att hindrafredsprocessen. Detta innebär också en försvagningav den demokratiska rörelsen, dvs. den som vill haallmän och lika rösträtt. Den rörelsen vill manförsvaga. de vill punktera ANC föreförhandlingarna. vet vi att han behöverANC som en förhandlingspart, något som har medden internationella trovärdigheten att göra.Det är faktiskt en lång väg kvar att gå, andra moderater. Jag kan instämma i det somInger läste upp ur vårt betänkande:''Avgörande för om sanktionerna kan lyftas börvara faktiska och konkreta steg och åtgärder, somär djupgående och oåterkalleliga för avskaffandeav apartheidsystemet. ''Vad beträffar motiveringen skiljer vi oss, bortsettfrån den ordning som meningarna kommer i, på enavgörande punkt. nöjer sig nämligenmed ''utveckling'' mot demokrati, medan vi imajoriteten vill ha allmän och lika rösträtt iSydafrika. är en av Sydafrikasmest inflytelserika personer men, fru talman,han har inte rösträtt. Han har alltså inte rätt att i ettval ge sin åsikt till känna om utvecklingen i sitt egetland. Det är detta vi i majoriteten gärna vill se atthan har, innan vi lyfter sanktionerna. Därför, frutalman, yrkar jag bifall till både utskottetshemställan och utskottets motivering.Anf. 146 () replik:Fru talman! sade att det endasom skiljer oss åt är att vi inte betonar rösträttenlika mycket. Jag vill då erinra om den formuleringvi har i vår reservation: ''Utskottet betonar viktenav en utveckling mot ett demokratiskt styrelseskickoch en allmän och lika rösträtt.'' Vi anser emellertidinte att den allmänna och lika rösträtten behövervara fullt ut införd. Den kan vara beslutad i detsydafrikanska parlamentet, men vi anser inte att enfullständig konstitution behöver vara skriven ochantagen innan vi häver handelssanktionerna.Jag vill också påminna om den fattigdom och detelände som jag tror att en del av oss har sett iSydafrika och som har upprört oss väldigt mycket.Det går inte att komma till rätta med fattigdomenoch med våldet utan att man får en ekonomisktillväxt. behöver den ekonomiskatillväxten för att kunna klara ut dessa eländigaförhållanden.De förslag som lades fram av president de Klerkinför det sydafrikanska parlamentet i februarihåller på att förberedas och beslut kommer attfattas. Parlamentet är ännu inte upplöst . Det är avsikten att man skall anta dessalagar innan den innevarande parlamentssessionenavslutas.Anf. 147 ()replik:Fru talman! Det är alltså ''utveckling mot'' ettdemokratiskt styrelseskick som moderaternabetonar, medan det vi betonar är det demokratiskastyrelseskicket. Vi anser inte att det räcker med en''utveckling mot'', utan vi betonar vikten av ettdemokratiskt styrelseskick och en allmän och likarösträtt. Detta hänger också samman med ANCsgrundläggande krav på en direktval konstituerandeförsamling. Genomförandet av en sådan kräver jufaktiskt en allmän och lika rösträtt.Det våld som förekommer i landet skylls påbristande tillväxt. Det förekommer en tillväxt iSydafrika. Sanktionerna infördes som ett krav frånANC och andra demokratiska rörelser i Sydafrika.De har haft den effekten att tillväxten har blivitmindre. Det finns beräkningar som tyder på att denhar blivit bortåt mindre än den annars skulleha varit. Detta var avsikten med sanktionerna. Menkom inte och skyll det våld som förekommer påen brist på tillväxt i ekonomin. Det är helt andraorsaker, och förklaringarna kan nog hämtas i deKlerks omgivning, åtminstone till en viss del.Anf. 148 () replik:Fru talman! Vad vi nu diskuterar är frågan om ettslopande av handelshindren -- inte att upprätta ettnytt biståndsland. De kriterier som gäller för vårabiståndsländer är mycket mer generösa än de kravvi nu ställer på . Vi kan aldrig någonsinacceptera apartheidlagarna, men när dessa lagar äravskaffade anser vi att omvärlden måste belönadetta på något sätt. Då är det vår uppgift att se tillatt man får en ekonomisk tillväxt i landet och attlandet inte behöver bli biståndsberoende. CarlTamm sade vid en resa i för sedan,att det var mycket möjligt att skulle kunnakomma att ge utvecklingsbidrag till Sydafrika.Detta tycker jag är rätt upprörande. Ett land som isig självt har en hel del rikedomar skall inte genomolika handelsbojkotter och handelshinder frånomvärlden behöva bli beroende av bidrag från denrika världen. Hjälper vi till med ökadehandelsförbindelser, så behövs inte det.Anf. 149 ()replik:Fru talman! kommer den gamla moderatlinjenfram igen. Ni har ju varit motståndare pådet ena eller andra sättet till de sanktioner som nufått namnet ''handelshinder''.Den dag som apartheids grundpelare, som dekallas, är avskaffade genom beslut i detsydafrikanska parlamentet och den dag då NelsonMandela och andra svarta sydafrikaner har rösträtt,kommer vi att lyfta sanktionerna, som ''handelshinder''.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon ägderätt till ytterligare replik.Anf. 150 ():Fru talman! Ett av historiens grymmaste, mestförnedrande och inhumana samhällssystem --apartheidsystemet -- håller äntligen på att rämna.Det finns onekligen vissa tecken på det.Apartheidsystemet kräver dock fortfarandedagligen sina offer i . Via massmedia blirvi ständigt påminda om vardagen i apartheidensSydafrika med ständiga oroligheter som skördarsina offer -- barn som gamla, kvinnor som män,svarta som vita.Visst är det sant, som utskottet skriver, attsituationen i sedan drygt ett årkännetecknas av dramatiska förändringar.President de för en dialog med den svartamajoriteten. Det är hoppingivande, menpresidentens försök till förändringar avapartheidsystemet stöter på motstånd från alla devita som ser sina privilegier hotade.de Klerks försök till förändringar möter starkamotreaktioner. Vita högerextremister sluter sigsamman, känner sig hotade och tar till vapen, somdet finns gott om i landet. Det är oroväckande närmotsättningarna hårdnar och växer, och dialogeninte får någon chans utan vapen talar i stället.Mandelas uppgift är svår, och förväntningarna ochkraven på honom är enorma.Vi står frågande inför de hatiska stridernamellan ANC-anhängarna och Inkatha-rörelsen.Risken är att maktlösheten sprider sig bland olikastammar och folkgrupper. Bakom våldet döljer siggamla orättvisor, brist på demokrati och mänskligarättigheter -- kort sagt: apartheidsystemet.Jag kan inte frigöra mig från tanken att dettavälkomnas av stora grupper bland de vita.Till det betänkande vi nu diskuterar har fogats enreservation av . En hel del av texten ireservationen återfinns också i utskottets skrivning.Det är två meningar som skiljer sig. En av deskiljaktiga meningarna har i reservationenformuleringen ''att utvecklingen i är avden arten att sanktionerna kan komma att hävasinom en inte alltför avlägsen framtid''. Jag ställermig tveksam till den formuleringen. Jag skullenaturligtvis önska att så vore fallet, men jag trorinte att det är realistiskt. Det återstår mycket attgöra innan vi är framme då vi kanhäva sanktionerna, dvs. då vi har en sådan situationi som den här reservationen andas.När jag i på Speaker'scorner diskuterade situationen i med enANC-anhängare inför ett förestående besök somjag skulle göra där, sade denne man, att det inomden närmaste framtiden, kanske ,kommer att bli en hel ny situation i ochatt det skulle bli en blodig uppgörelse. Det är snart30 år sedan han sade detta.Visst har det hänt mycket ochspeciellt , men att tro att detinom en inte alltför avlägsen framtid skulle ha bliviten sådan situation att vi nu skulle kunna börja talaom att ompröva sanktionerna mot är intesannolikt.Jag skulle vilja ställa en fråga till , somstår bakom den här reservationen: Vad liggerbakom orden ''inom en inte alltför avlägsenframtid?'' Vilken tidsrymd döljer sig bakom detta?Det kan röra sig om dagar, månader eller år, ochdet framgår inte riktigt klart vad som menas.Det finns också ett annat problem när det gällersanktionerna mot , och det är en WalvisBay, som omslutes av och som omfattas avsanktionerna. tillhör ju och äregentligen det enda andningshålet för ochdess kustsjöfart. Detta tror jag kommer att vara ettav de svårlösta problemen framöver i den här delenav Sydafrika.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall tillutskottets hemställan.Anf. 151 ():Fru talman! Jag vill erinra att vår reservation överensstämmer med denutskottsskrivning som vi vid flera justeringstillfällenvar överens om i utskottet. Vid slutjusteringenändrade man på den här skrivningen, men vi harfaktiskt varit överens om denskrivning som vi har vår reservation. Det förvånardärför litet grand att är såoförstående för reservationen.Jag har redan talat om vid vilken tidpunktsanktionerna skall avskaffas. När det sydafrikanskaparlamentet har fattat ett beslut om ett totaltupphävande av apartheidsystemet, anser vi att detär dags. Dessutom skall de samtal man nu håller påmed leda fram till en demokratisk konstitution.Men det behöver inte vara en färdigskrivenkonstitution innan man lyfter sanktionerna.Anf. 152 ():Fru talman! Det är riktigt som säger attstora delar av reservationstexten var vi överens om.Men gällde det den första meningen ireservationen om att ''utvecklingen i ärav den arten att sanktionerna kan komma att hävasinom en inte alltför avlägsen framtid''. Den var viinte överens om. Det andra om ''faktiska ochkonkreta steg och åtgärder, som är djupgående ochoåterkalleliga, för avskaffande avapartheidsystemet'', som också står i moderaternasreservation, är detsamma som står imajoritetstexten. Den största delen avreservationstexten är så gott som identisk, även ommeningarna är litet omflyttade, med vadutskottsmajoriteten skriver.Jag blir litet förvånad när jag här får höra att deträcker med bara ett beslut. Det betyder alltså attom beslut fattas i i denriktning som talar om, skall vi alltsåenligt slopa sanktionerna. Är det rätttolkat? Vi skall alltså slopa sanktionernaoberoende av situation i övrigt,oberoende av vad som händer i , baradetta beslut har fattats. Jag skulle vilja ha ettklarläggande om verkligen menar så.Anf. 153 ():Fru talman! För att återigen gå tillbaka tillreservationstexten: Vid två justeringstillfällen stodmeningen som börjar med: ''Utskottet bedömersåledes att utvecklingen'' osv. med utan att någonreagerade. Men vid det sista justeringstillfället togsmeningen bort. Jag tror inte att Karl-GöranBiörsmark inte förstår vad som menas. Han harsjälv godkänt texten en gång.När det sedan gäller tidpunkten har jag redogjortför vad vi tycker. Jag har sagt att vad som gäller ärtotalt upphävande av apartheidsystemet och alla delagar som systemet vilar på samt att fortsattaframsteg i de samtal som förs med den svartaoppositionen leder fram till en framtidademokratisk konstitution. Men att den skall varafullt skriven och att val skall ha hållits innan vihäver sanktionerna tycker vi inte är nödvändigt.Anf. 154 ():Fru talman! Det var intressanta klargöranden jagfick av . Om vi skall resonera omreservationstexten än en gång: Det är ett väldigtkonstigt resonemang som här för, alltså skulle ha godkänt texten innan man harhaft slutjustering i utskottet. Det är alltid ettgivande och tagande och diskuterande fram ochtillbaka i utskottet, men det är den slutgiltiga textenefter justeringen, de slutgiltiga ställningstagandenaoch ståndpunkterna, som gäller. Något annatförfaringssätt har vi väl aldrig haft.När det sedan gäller den fortsatta processen iSydafrika står det helt klart att det enligtmoderaterna räcker med ett beslut. Men hur det serut för övrigt de facto i är inte viktigt. Deträcker att det finns på papperet att val har ägt rumoch att mänskliga rättigheter är implementerade.Så brukar det inte låta från när vidiskuterar andra länders situation på denafrikanska kontinenten. Då räcker det inte med vadsom står i beslutet, utan då för man ett annatresonemang. Men när det gäller räckerdet tydligen med ett beslut. Hur det ser ut iverkligheten är inte avgörande. Det var ettklarläggande i och för sig.Anf. 155 ():Fru talman! Jag finner anledning att gå in i dennadebatt och påminna om att ett land somhar fått lida mycket under apartheidsystemet ärNamibia. genomförde demokratiska val inovember 1989. Först då hävde sanktionernamot . Vi avvaktade till dess det nyaparlamentet hade tillträtt och förklaratssjälvständigt. Vi nöjde oss inte med de förstaförberedande besluten om val, inte ens med att mangenomförde valen, utan vi avvaktade Namibiassjälvständighet och ett demokratiskt styre i landet.Då hävde vi sanktionerna.Anf. 156 ():Fru talman! När jag talar om samtal som skall ledafram till en demokratisk konstitution, menar jag attdet i en demokratisk konstitution också liggerrespekt för mänskliga rättigheter, för annars voredet inte en demokrati. Det ingår dessutom rösträtt,lika för alla, för annars vore det inte heller endemokrati. Men vi kan inte förstå att det skall varanödvändigt att ett land skall behöva vara utvecklattill en fullfjädrad demokrati, genomförd i alla delar,innan vi häver sanktionen. behöver enekonomisk tillväxt. Även jag har mött offren förapartheidpolitiken och det var förskräckligt. Visäger inte att sanktionerna skall hävas , men närlagarna som har reglerat apartheidpolitiken haravskaffats finns det anledning att göra det.Anf. 157 ():Fru talman! Det låter riktigt när sägeratt dessa lagar är borta, men de måste ju ocksåimplementeras. Det är viktigt att göra dennadistinktion, att lagarna skall implementeras och attde skall gälla i landet.Jag har en känsla av att mäter länderefter olika måttstock. Just detta resonemanganvänds inte av när det gäller andraländer på den afrikanska kontinenten. Då brukarkraven vara mer långtgående. Men just när detgäller är det tillräckligt med att manfattar beslut och sedan kan politiken gentemotSydafrika ändras så att sanktionerna hävs,oberoende av hur eller om implementering harskett. Jag anser att det är fel väg att gå. Vi är intedär och kommer inte att vara det automatiskt dendag då man fattar beslutet. Det var därför som jagville ha svar på frågan vad egentligenmenar då de säger att sanktionerna kommer atthävas inom en inte alltför avlägsen framtid.Anf. 158 ():Fru talman! Jag vill återigen erinra om att det inteär ett nytt biståndsland som vi diskuterar. För skall kunna ge svenskt bistånd vill vi se enutveckling mot demokrati. Det gäller precis sammasak i det här fallet.Anf. 159 ():Fru talman! I , med dessutvecklingspotential och dess stora befolkning avvita, är det de vita som har förtrycktdet afrikanska folket och som med vapenmakt harförhindrat det afrikanska folket att nå fram till enutveckling mot en demokrati. är man osäker omhur den vita befolkningen kommer att reagera. Denvita minoriteten har tillgång till storavapenarsenaler och den har givit de Klerkbekymmer. Risken är stor att reaktionen blirkraftig från den beväpnade vita minoriteten. Densituation som kan uppstå är naturligtvis oerhörtvansklig för utveckling. Att då bara --som förordar -- fatta ett beslut ochdärmed lätta på trycket utifrån är fel väg att gå. Dåkan vi hamna i en situation som gör att vi i ställettar steg tillbaka.Anf. 160 ():Fru talman! Som jag sade är jag den förste attbeklaga apartheidlagarna. Men Karl-GöranBiörsmark sade att det finns så många vapen och attden vita minoriteten utgör ett hot. Det gör densäkert. Men vi måste också ha litet framtidstro. Jagvill återigen erinra om vad som hände i Namibia.Där hade man precis samma farhågor, och man varmycket orolig för den vapenarsenal som fanns på devita farmerna, vilken jag själv såg. Det gick väldigtbra, därför att alla gjorde sitt allra bästa, ochomvärlden hjälpte till. Jag tycker att det äromvärldens uppgift att hjälpa till även i detta fall såatt det blir en bra utveckling mot demokrati.Anf. 161 ():Fru talman! Jag vill bara säga att det enligt minuppfattning är fel att jämföra medNamibia. Det är två helt olika länder med helt olikastrukturer, inte minst när det gäller den vitabefolkningen och dess möjligheter. Den parallellsom drog är därför inte relevant.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1990/91:150 Förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1991/92, m.m. (kompletteringsproposition)1990/91:Fi67 av och ()1990/91:Fi68 av och ()med anledning av prop. 1990/91:192 Organiseradöverföring av flyktingar till Sverige1990/91:Sf56 av i (m)1990/91:Sf57 av m.fl. (s)betänkande1990/91:FöU8 Verksamhet och anslag inomtotalförsvaret 1991/9221 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 14 maj1990/91:609 av () till industriministernom användningen av länsanslagen:Länsstyrelserna i exempelvis ,och är beredda att anslåmedel för stödjande av turisttrafik påinlandsbanan. Länshuvudmännen har enligtuppgift inte heller något att erinra mot att någonannan bedriver spårbunden turisttrafik påinlandsbanan under sommarmånaderna.Länsanslagen är såvitt jag förstår i stort sett friamedel för länen att disponera för vad som ansesangeläget för utvecklingen inom regionen. Anserman att turistutveckling är viktigt så torde det inteföreligga något hinder för att använda länsanslagenför detta ändamål.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågaindustriministern om min tolkning av hurlänsanslagen kan disponeras är felaktig. Ärindustriministern i så fall villig att vidtaga åtgärderså att det blir möjligt att använda medel förturisttrafik på ?1990/91:610 av () tillarbetsmarknadsministern om sysselsättningen iNorrlands inland:Trafiken på har stor betydelse förturistnäringen i inlandet. 15 000 personer åkerinlandsbanan och omsätter i runda tal 30 milj.kr.under några sommarmånader.För många människor i detta område är detavgörande med många utkomstmöjligheter för attöverleva i turistnäringen. Genom regeringens beslut att trafiken påinlandsbanan skall upphöra hotassysselsättningen i inlandet.Kommer regeringen att vidta några särskildaåtgärder för att förhindra att turistnäringen ochdärmed sysselsättningen slås ut?1990/91:611 av () tillkommunikationsministern om ersättning förturisttrafiken på inlandsbanan:Banverket har fått en förfrågan om ersättning förturisttrafiken på undersommarmånaderna. Ett mycket snabbt besked ärnödvändigt för att planera satsningen.Vill kommunikationsministern medverka till attpåskynda behandling aversättningsfrågan?1990/91:612 av () tilljustitieministern om restriktionerna vidkriminalvårdsanstalterna:Det är givetvis mycket allvarligt att det varit möjligtför två fångar, dömda för mycket kvalificeradebrott, att rymma från säkerhetsavdelningen påKumla kriminalvårdsanstalt, även om de numeragripits på ett förhållandevis odramatiskt sätt.Det är oroväckande att höga myndighetspersoneroch politiker gjort uttalanden som motverkar enseriös behandling av kriminalvårdsfrågor.Den av regeringen beslutade snabbutredningen avrymningen bör kunna ge underlag inte bara för ensaklig debatt utan även till åtgärder, som kan varapåkallade. Det finns en oro för att den aktuellarymningen kan leda till en allmän skärpning avrestriktionerna vid våra kriminalvårdsanstalter.På grund av det anförda får jag frågajustitieministern: regeringen att föreslåallmän skärpning av restriktionerna vid vårakriminalvårdsanstalter, samt när kan regeringenframlägga sina ställningstaganden och eventuellaförslag i anledning av aktuell rymning från Kumlakriminalvårdsanstalt?1990/91:613 av () tilljustitieministern om rymningen frånKumlaanstalten:Två av landets farligaste brottslingar har rymt, mittpå ljusa dagen och med hjälp av hoptvinnade lakan,från en anstalt som sägs vara landetsrymningssäkraste. De avtjänar båda långafrihetsstraff för våldsbrottslighet av grövsta sort,och den ene av dem, , har tidigare visatsig vara oerhört rymningsbenägen och mycketfarlig i pressade situationer. Ändå lyckades intekriminalvården hålla dem i betryggande förvar.Kriminalvården skall visserligen bygga påhumanitet, men inför två av landets allra farligasteoch rymningsbenägnaste personer får humaniteteninte gå över i naivitet. Ambitionen måste vara attså farliga brottslingar skall hållas i rymningssäkertförvar under pågående strafftid.Justitieministern har aviserat en utredning av detinträffade. Det är bra, men det förtar inte intrycketav att något gått snett även i den debatt somförevarit efter rymningen och där personer medregeringens uttalade förtroende yttrade sig på ettanmärkningsvärt sätt.Vilka slutsatser är statsrådet beredd att så här långtdra av de inträffade händelserna inomkriminalvården?1990/91:614 av () tillutrikesministern om de tillfångatagna svenskarna iKashmir:De två kidnappade svenskarna i Kashmir JohanJansson och har hållits somgisslan . Bakom kidnappningen står enmuslimsk gerillagrupp Jambaz. Motivet förkidnappningen torde vara att rikta världensuppmärksamhet på situationen i Kashmir.Svenskarna är oskyldiga offer i en politiskmaktkamp. Den psykiska pressen för detillfångatagna och deras anhöriga blir större för vardag som går.Den måste nu med kraft ageraför att få till stånd ett snabbt fritagande. Min frågatill utrikesministern är därför följande:Vilka snara åtgärder ämnar regeringen vidta för attpåskynda ett fritagande av de båda svenskarna iKashmir?22 § Kammaren åtskildes kl. 20.11.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 17 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 60(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. beslutetom samlad votering ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf.119 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.