prot · GE0987 · 1991-03-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:87Onsdagen den 27 marsKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 mars.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:104 till justitieutskottet1990/91:142 till näringsutskottet1990/91:155 till jordbruksutskottetSkrivelse1990/91:101 till arbetsmarknadsutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1990/91:23Trafikutskottets betänkanden /91:TU18 ochTU204 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats den 21 marsFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden /91:JuU17 (delvis) och JuU10,lagutskottets betänkanden /91:LU15 ochLU17, bostadsutskottets betänkanden1990/91:BoU10 och BoU11 samtkonstitutionsutskottets betänkanden1990/91:KU11 och KU29 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. 83).Justitieutskottets betänkande JuU17(forts. från prot. 83)Mom. 11 (kriminalvårdsanstalten i )HemställanUtskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 81för hemställan i reservation 3 av . 3 ledamöter avstod från att rösta.MotiveringenUtskottets motivering godkändes med 162 röstermot 87 för den i reservation 4 av m.fl.anförda motiveringen. 52 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 12 (anslag till kriminalvårdsanstalterna)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot19 för reservation 5 av . 13 (narkotiafrågor m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot130 för reservation 6 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 19 (stramare permissionsföreskrifter)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot133 för reservation 10 av m.fl.Mom. 22 (utredning om förtroenderåd)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot34 för reservation 12 av och . 37 (samhällstjänst i hela landet)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot133 för reservation 24 av m.fl.Mom. 38 (samhällstjänst för unga)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot134 för reservation 25 av m.fl.Mom. 39 (påföljdssystemets utformning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot60 för reservation 26 av m.fl.Mom. 41 (straffskärpning vid återfall))Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot133 för reservation 28 av m.fl.Mom. 2, 4--10, 14--18, 20, 21, 23--36, 40 och 42Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande Ju10Mom. 1--7Utskottets hemställan bifölls.Mom. 8 (rapporteftergift och åtalsunderlåtelse)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot132 för reservation 3 av m.fl.Mom. 9 (åtalsunderlåtelse vid narkotikabrott)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 4 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 10 (åtalsunderlåtelse för unga)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot133 för reservation 5 av m.fl.Lagutskottets betänkande LU15Mom. 4 (patentförbud)Först biträddes reservation 1 av . med 60 röster mot 17 för reservation 2 avElisabet . 228 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 235röster mot 71 för reservation 1 av momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU17Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU10Mom. 2 (avskaffande av eller nedskurenverksamhet vid länsbostadnämnderna)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot132 för reservation 1 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU11Mom. 1 (avveckling av samlingslokalstödet)Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot61 för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (ökning av stödet till byggandet avallmänna samlingslokaler)Utskottets hemställan bifölls med 195 röster mot55 för reservation 2 av m.fl. 56ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (samnyttjande av allmännasamlingslokaler)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 4 (indexering av stödet avseendehandikappanpassning av allmännasamlingslokaler)Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot48 för reservation 4 av och . 50 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU11Mom. 1 (avslag på de i propositionen 1990/91:60framlagda lagförslagen)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot16 för reservation 1 av Hans Leghammar.Mom. 6 (reglering av myndigheternas försäljningav personuppgifter)Utskottets hemställan bifölls med 192 röster mot113 för reservation 5 av m.fl.Mom. 7 (användning av personnummer)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot137 för reservation 6 av m.fl. 10ledamöter avstod från att rösta.Mom. 15 (decentralisering av statliga dataregister)Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot87 för reservation 10 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU29Mom. 1 (driftsstöd)Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot95 för reservation 1 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 7 (anslaget till stöd för taltidningar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Mom. 10 ()Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot107 för reservation 4 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att utrikesutskottetsbetänkande UU14 samt arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden AU11 och AU12 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt samt att AU11och AU12 skulle debatteras gemensamt.5 § Europeiska konventionen angående skyddför de mänskliga rättigheternaFöredrogsutrikesutskottets betänkande1990/91:UU17 Europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna (prop.1990/91:79).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.6 § Vissa anslag m.m. inomutrikesdepartementets områdeFöredrogsutrikesutskottets betänkande1990/91:UU14 Vissa anslag m.m. inomutrikesdepartementets område (prop. 1990/91:100delvis).Anf. 1 ():Herr talman! I utrikesutskottets betänkande UU14behandlas bl.a. representation i utlandet.Utskottet konstaterar i likhet med att densnabba demokratiseringsprocessen i Central- ochÖsteuropa ställer den svenska utrikespolitikeninför nya utmaningar och möjligheter.Utvecklandet av bilaterala förbindelsermed länder som demokratiseras kommer attställa större krav på utrikesförvaltningens resurser.Det gångna årets händelsutveckling i de tre baltiskastaterna har ytterligare understrukit behovet ochvärdet av det av oss moderater tidigare framfördakravet på en svensk diplomatisk representation i detre baltiska huvudstäderna.Det är därför positivt att utredningsmannen i dennyligen avslutade , somtillsattes för att göra en samlad översyn avverksamhetsinriktningen och resursbehovet iCentral- och , föreslog attpersonalstyrkan vid avdelningskontoren i skall förstärkas med sammanlagt fyratjänster. Kontoren skall också enligt förslagettillföras speciell kompetens när det gällerbiståndsfrågor, informationsfrågor samtadministrativa, konsulära och kulturella frågor.Vi välkomnar denna förstärkning som tillgodoserde yrkanden som vi moderater fört fram när detgäller tilldelandet av tillräckliga resurser ocharbetsmöjligheter som svarar mot de närmasteårens avgörande utveckling i de baltiska staterna.Vi har också i den moderata motionen särskiltbetonat värdet av en kvalificerad politiskrapportering och ekonomiska kontakter samt av attviseringsärendena kan hanteras snabbt för attunderlätta resandet och möjliggöra täta kontaktermellan och de baltiska staterna.Vi noterar också med tillfredsställelse att Sverigekommer att öppna ett informationskontor även iVilnius. Därmed har ytterligare ett sedan längeframfört moderat krav tillgodosetts.Herr talman! sändningar påestniska och lettiska har bidragit till att stärka desvenska förbindelserna med och Lettland.Redan vid förra årets budgetbehandling betonadevi moderater vikten av att sändningar även pålitauiska kom till stånd. Vi ville också anslå 1milj.kr. extra till för att göra dettamöjligt. Tyvärr avstyrkte utskottets majoritet dåvårt yrkande. Under det gågna året har emellertidsändningar på litauiska kommit i gång och pågårtills vidare.Behovet av utvidgade sändningar på estniska,lettiska och litauiska framstår som uppenbart.Sverige kan spela en viktig roll när det gäller att setill att baltiska medborgare får tillgång till ettallsidigt och kontinuerligt nyhetsflöde.De sovjetiska hoten och ockupationen av de lokalaradio- och understryker vikten avfria etermedia. Vi moderater har därför i vårmotion föreslagit att ytterligare 3 milj.kr. anslås föratt möjliggöra utvidgade sändningar på estniskaoch lettiska och permanenta sändningar pålitauiska i samma omfattning.Vid årdets budgetbehandling har vi med glädjekunnat konstatera att utskottet stöder detmoderata förslaget och anser att radiosändningarnafrån på de tre baltiska språken fyller ensymbolisk funktion som uttryck för vårt lands stödför självständighetssträvanden och enviktig praktisk informationsfunktion för utsattamänniskor. Utskottet uttalar även att det finns efterfrågan på utländska sändningar.Det moderata yrkandet på ytterligare 3 milj.kr. tillSveriges Radios programverksamhet för utlandetför att tillgodose detta tillstyrks. Vi konstaterarockså med tillfredsställelse att utskottet uppmanarregeringen att återkomma i tilläggsbudgeten medett sådant förslag.Herr talman! Att människor på olika sätt engagerarsig för fredsarbetet är positivt och angeläget. Mendet är enligt vår mening osäkert om man genomsärskilt stöd skall ge vissa organisationer särskildaresurser för att driva opinionsbildning i dessafrågor.Vi anser att det är viktigt att det svenskaföreningslivet inte blir beroende av riktade bidragfrån staten. Skall det civila samhället värnas, måstevi också slå vakt om ett fritt och oberoendeföreningsliv. Därför bör den styrning som ligger iatt staten utpekar verksamhetsinriktningar förideella föreningar avskaffas.Vi föreslår att detta anslag under reduceras till10 milj.kr.Vi kan inte heller ställa oss bakom utskottetsprincipiella syn att detta anslag bör öka tillatt motsvara 1 " av försvarsanslaget.Att höjningen av ett anslag automatiskt skall knytastill höjningen av ett annat är främmande försvenska budgetprinciper, och vi anser dennakoppling helt omotiverad.Inte heller delar vi uppfattningen att eninternationell kunskapsbank för försvarsindustrinsomställning skall finansieras med statliga medel.När krigsmaterielindustrin på olika håll i världenkommer att genomgå en omstrukturering till följdav en internationell nedrustning, anser vi att det iförsta hand är företagen själva och industrinsbranschorganisation som bör göra de erforderligautredningarna och samla de praktiskaerfarenheterna av den övergång från militär till civilproduktion som gjorts på olika håll i världen.Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation nr 6 och i övrigt bifall till hemställan iutskottets betänkande.Anf. 2 ():Herr talman! betonar vikten av ettalltmer intensivt samarbete med alla Europasländer.Tjeckoslovakiens president mottogs medovationer i NATOs högkvarter. Han bad omförlåtelse för allt det hat hans folk lärt sig att riktamot väst och vädjade om västvärldens stöd i densvåra ekonomiska omställningen som hans land nugenomgår. väcker en djup sympatioch hopp om framtiden. Man känner en stor lust attkomma nära ett folk som har en så skön president.De flesta svenskar är ivriga att hjälpa och debaltiska staterna i deras kamp för bättrelevnadsförhållanden. Många ger frivilliga bidragoch far dit på egen bekostnad och levererar redskapoch andra förnödenheter.Särskilt viktigt är det att det tekniska bistånd somvi lämnar är så framsynt modernt att miljön räddas.Vi har i hög grad vår miljö gemensam med våragrannländer. När familjejordbruket nu åter blirverklighet och de enorma socialiserade gårdarnadelas upp i lagom stora enheter, är det viktigt att dets.k. alternativa, eller ekologiska, lantbruketsmöjligheter också demonstreras. Det gäller attkunna bruka gårdens resurser uthålligt, utan attbehöva köpa kemikalier och andra insatsråvaror.Det är bra att regeringen föreslår 300 milj.kr. Det tragiska äremellertid att regeringen tar pengarna från u-hjälpen.De fattigaste ländernas behov av samarbete ochbistånd är nu större . Under någradecennier utvecklades positivt, särskiltom man ser till FNs index för mänsklig utveckling,HDI. Livslängden och läskunnigheten ökade, ochfler kunde bestämma över tillräckligt stora resurserför en anständig levnadsnivå.Men utvecklingen har blivit negativ efteroljechockerna och den enormaskuldbörda som de internationella bankernasöverlikviditet vältrade över på u-länderna.Resursflödet går från till i-länderna.Kyrkornas u-forum säger: Stoppa u-ländernasbistånd till de rika.U-länderna är också med rätta oroade över att länderna nu ägnar sig mer åt att hjälpaöstländer än åt deras enorma behov.Sverige har gjort sällskap med de ljummarebiståndsgivarna i och börjat urholka u-hjälpen.Centern vill behålla enprocentsmålet och stödjacentral- och östländerna via en ny anslagspost iUDs budget: A 10. Vi föreslår 300 milj.kr. för nästabudgetår men vill att anslaget skall fördubblasunder den kommande treårsperioden. Jag yrkar bifall till reservation nr 3.I anslagsposten F3 lämnas stöd till fredsforskningoch fredsarbete.Vi fick av en klar deklaration omatt tar avstånd från allt statligt stöd idetta sammanhang. Det är välgörande när mantalar i klartext, men jag är ganska chockerad överhennes inlägg.Riksdagen har slagit fast målsättningen att dettaanslag bör uppgå till minst 1" av försvarsbudgeten.Detta år bryter regeringen utvecklingen ochföreslår en reell minskning.Centerpartiet anser att vi åtminstone inte skalltillåta att anslagsutvecklingen går i motsatt riktningmot det mål som tidigare lagt fast ochföreslår en ökning med 1,5 miljoner.Kriget som metod att lösa konflikter blir alltorimligare. När motsättningarna mellan öst ochväst nu minskat har de fruktansvärda klyftornamellan rika och fattiga, mellan nord och syd, bliviten påtaglig konfliktrisk. Vapenhandlarna tjänarmiljarder på att sälja till u-länder.Vapenströmmarna till syd är strida. Ett nyttskrämmande mönster avtecknar sig. När den rikavärldens ekonomiska intressen hotas, kommer detalltid att gå att finna en regim som bryter motfolkrätten att slå ned.Det är livsviktigt att stödja de krafter som sökerandra sätt att lösa konflikter än genom våld. Freds-och konfliktforskningen måste få alla pengar denbehöver. De grupper av frivilliga som tar de nyainitiativen för att brygga över motsättningar mellanmänniskor måste få ägna sig åt sina projekt i ställetför att hämmas av brist på pengar.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillreservation nr 7.Anf. 3 () replik:Herr talman! Vi tar inte alls avstånd från alltstatligt stöd på detta område, föreslår att det skall reduceras. Men det finnsfortfarande, enligt vårt förslag, 10 milj.kr. kvar pådetta anslag. Vi tycker att det är mycket pengar.Freds- och konflikforskningen är mycket viktig. Jagtror att sådan forskning i all synnerhet behövs i detläge som vi nu befinner oss i. Vi har därför i andrasammanhang föreslagit att det skall inrättas tvåprofessurer som sysslar med detta, en vid Uppsalauniversitet och en vid universitet.Detta har inte bifallits tidigare. kommerförslaget att behandlas i ett annat utskott. Vihoppas att stöder oss där.Anf. 4 ()replik:Herr talman! Jag är glad att något fickbredda sitt inlägg. På hennes första inlägg lät detsom om man bara ville reducera det statligaanslaget till den oerhört viktiga freds- ochkonfliktforskningen, liksom till de rörelser somförsöker samla nya idéer och nya människor, så skall kunna finna nya vägar förkonfliktlösning. vill alltså moderaternareducera det fria anslaget. anser attdet är en absolut felaktig väg att gå. Därför har viföreslagit att det skall anslås ytterligare 1,5 milj.kr.Anf. 5 ():Herr talman! Informationen i om EG-frågorna kan sägas ha drivits helt på massmediernasvillkor. De politiska partierna har därför härsamma svårigheter att vinna gehör för sinaståndpunkter som när det gäller många andrafrågor. Det faktum att vi nästan helt saknar resurserför en allsidig bedömning av möjlighetertill samarbete med de övriga europeiska ländernagör att vi behöver en bred belysning av EG- ochEuropafrågorna. Nästan alla partier har ju uttalatsig för en folkomröstning i EG-frågan.Birgitta var inne på den allt störresnedfördelningen beträffande och denrika världens ökande utplundring av ,vilket gör det än mer angeläget att återgå till detmål som vi har haft när det gäller den del avbruttonationalprodukten som skall anslås till u-landsbistånd. Vi bör alltså placera bidragen tillBaltikum, utanförbiståndsbudgeten. Jag tycker att detta är helt klart.Det har också ständigt riktats frågorom sambandet härvidlag. Det finns intetillstymmelse till rationalitet i att låta i och för sigangelägna biståndsbehov beträffande ,konkurrera med dettraditionella u-landsbiståndet.F 3-anslagets storlek och fördelning belyser ocksåskillnaden i synsätt när det gäller det somsamhällets stöd används till. Om vi ser försvaret ivid mening som ett försök att undanröja hot, kan vinaturligvis säga att det fredsarbete som bedrivs avolika organisationer på är en komponenti totalförsvaret, varför det bör ha samhällets stöd ien utsträckning som åtminstone något så närmotsvarar arbetets betydelse. Det mycketblygsamma enpromillemålet borde mot dennabakgrund vara någonting självklart.Stockholms internationella fredsforskningsinstitut,, har haft anslag som under harurholkats. Jag tycker att det är självklart att viredan nu bör börja med att återställa realanivå. Enligt min mening finns det ännu mindremöjligheter att vända sig mot förslaget ivänsterpartiets och gemensammareservation, om man 1985 ansåg att nivån varrationell. Argumenten för att vi skall uppnå denifrågavarande nivån är alltså ännu starkare i dag.Herr talman! Jag yrkar bifall till de reservationerdär vänsterpartister finns med.Anf. 6 ():Herr talman! De flesta av de förslag somutrikesutskottet har i sin anslagsframställning i dethär betänkandet tycks mig väl avvägda. Jag skallkoncentrera mig på det fåtal punkter där vi inommiljöpartiet har kommit till helt andra resultat ochprioriteringar. Jag skall också ta upp någraprincipfrågor som närmast tillhör kategorin ''m.m. ''under , m.m.Under den senaste tiden har vi allt bättre förstått attde flesta av partier vill ha enfolkomröstning i EG-frågan. Möjligen kommermeningarna att gå isär huruvida den skall varabeslutande eller rådgivande. Troligen kommer detatt gå isär angående vilka frågor som skall ställas.Redan finns det, herr talman, olika uppfattning omhuruvida en sådan folkomröstning skall föregå våraförhandlingar om medlemskap i eller hållasefter dessa. I varje fall vill man tydligen att folkskall ta ställning. Förmodligen vill man också attfolk skall veta vad frågan gäller. Förvånande är detdå att utrikesutskottet avstyrkte vårt ochvänsterpartiets yrkande om att vissa medel,exempelvis 20 milj.kr., skall avsättas förinformation gällande Europafrågorna.Så gäller det anslagen till information och forskningom fred och nedrustning. Den åsyftadeproportionen mellan denna ram, , ochförsvarskostnaderna är 1:1000, en promille, herrtalman! Men inte ens detta mäktar man med idagens statsfinansiella läge, som det heter. Nogborde man vända på det och säga att man i dagensinternationellt instabila läge inte kan ha råd att varautan en ökad kunskap om och en ökadinformationsspridning om förutsättningar ochvillkor för en varaktig fred. Den där promillenskulle löna sig, dels ekonomiskt, eftersom behovetav försvarsutgifter kanske skulle minskas i enfredlig värld, dels mänskligt, eftersom varje kriginnebär oerhörda mänskliga lidanden. I vårareservationer 8--12 har vi gemensamt medvänsterpartiet beskrivit en del projekt, somverkligen skulle göra rätt för utökade anslag frånF 3-ramen. Det här gäller ideella föreningar,fredssträvande besjälade individer som vi börstödja aktivt. Intressant och något deprimerande ärmoderaternas negativa inställning att sådant arbeteskall göra av enskilda initiativtagare. Vi tycker attsådant arbete skall göras och att man skall inspireratill det.Låt mig också kommentera den stora ökningen avEFTA-anslaget, som motiveras av uppbyggande avinstitutioner för samarbetet med EG. Just nu är detväl informationen om EG som är viktig. Det är densituation som vi har . Vi har inte kommit längreän. Vi vill som sagt bygga upp informationen ochöka kunskapen. Därför föreslår vi en ändring avprofileringen av anslaget.Så några ord om FN och jämlikheten. Självfallet ärdet omöjligt att påverka olika ländersrepresentation i FN i sådana här frågor. Man har juockså mycket olika syn på kvinnofrågor i olikaländer. Det finns olika religioner och olika kulturer.Men just därför är det så viktigt att deinternationellt anställda inom organisationen visaratt könskvotering är möjlig och att den är önskvärd.Man har faktiskt också i FN bestämt attkönskvotering skall eftersträvas. Det skall varaminst av det minst representerade könet. Menhittills har effekten varit att de lägst betaldaarbetena huvudsakligen besätts av kvinnor, medanmän återfinns i stor majoritet vid nivå D och högre.Speciellt har inte någon kvinna varitgeneralsekreterare och inte heller har någon migveterligt varit en seriös kandidat till den posten.Detta är, herr talman, inte bara en rättvisefråga.Mycket skulle också vinnas på att kvinnligttänkande spelar den framträdande roll i denorganisation som är satt att skydda freden i världen.Herr talman! Jag står bakom alla de reservationersom undertecknat. Men specielltvill jag yrka bifall till reservation 2, om anslag tillinformationskampanjen om EG, till reservation 4som gäller jämställdheten inom FN och tillreservation 9 där ett antal ideella organisationernamnges för vilka vi vill ha ökat stöd; det är Jordensvänner, U-landshjälp, Folk till folk, Framtiden ivåra händer och Svalorna. Givetvis gäller detmånga många fler som utför ett fantastiskt arbeteför fred, solidaritet och internationell förståelse.Anf. 7 ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillutrikesutskottets betänkande på samtliga punkter.Karl-Erik Svartberg och jag har delat uppmajoritetens yttranden mellan oss. Karl-ErikSvartberg kommer senare att bl.a. tala omorganisationsanslagen. Det är alltså ingen oartighetmot tidigare talare när jag nu inte bemöter bl.a.Gösta Lyngås inlägg; det kommer Karl-ErikSvartberg att göra.Detta betänkande, herr talman, handlar ju om densvenska utrikesförvaltningen, om alla vårakänselspröt runt om i världen i kontakter med allaandra länder och alla andra folk. Det handlar ompengarna till utrikesförvaltningen i . Dethandlar om våra insatser för att förbättraförhållandena i . Det är ettutomordentligt viktigt anslag och diskussionen omdet följs mycket noga i hela världen. Man läserutrikesutskottets betänkande och riksdagensprotokoll på alla ambassader ochbeskickningar runt om i världen.Det är klart, herr talman, att från tid till annanförskjuts tyngdpunkterna i det internationellaarbetet; vissa delar av världen blir mer intressantavissa tider och mindre intressanta andra tider. Dågör man omdisponeringar -- självklaraförändringar -- av våra resurser på olika håll ivärlden.Nu sker en uppbyggnad av våra resurser i östra ochcentrala på grund av den fantastiskautveckling som vi upplevt där. Det betyder att vimåste flytta resurser från några andra platser tillöstra . Det kommer sedermera förslag tillriksdagen om detta. Redan nu har nya befattningarinrättats i och vi överväger hur man skallförstärka resurserna i de andra nu friademokratierna i centrala och östra får sedermera förslag omomdisponeringar på den punkten.Alldeles klart är, mina damer och herrar, att vi intekan minska utrikesförvaltningens totala resurser.Det som föreslår -- BirgittaHambraeus var mycket tyst om detta i talarstolen --är att skära ner 50 milj. på de redan knappa resursersom utrikesförvaltningen disponerar.