prot · GE09120 · 1991-05-28 00:00:00 — Det är förvisso enkostnad, och jag förstår att medden här och tidigare debatten vill bidra till attmisstänkliggöra hela systemet. Men, HugoHegeland, skall man bedriva ekonomisk politik,vare sig det handlar om utgifter eller skatter, fårman acceptera vissa administrativa kostnader. Deär inte uppseendeväckande höga i det här fallet.Det är bättre att man gör det än att man ställer sighelt vid sidan av och skäller på alla förslag och allaåtgärder som genomförs.Anf. 97 ():Herr talman! Jag får väl citera riksskattechefenytterligare. Han tycker att den här extrautbetalningen är ett oerhört slöseri medskattebetalarnas medel. Han säger: ''Jag tyckerpersonligen'' -- det är alltså i egenskap avriksskattechef -- ''att kostnaden för återbetalningenär väldigt hög i förhållande till det återbetaladebeloppets storlek, 2,9 miljarder, jag tycker att detär slöseri med skattemedel.'' Detta säger alltsåLennart , som verkligen vet vadskattemedel är.Erik säger att jag vill misstänkliggörasystemet när jag ställer en fråga om de faktiskakostnaderna. Varför skall man dela upp det i tvåetapper? Det är just detta som leder till dessa storakostnader. Man har alla möjliga argument, som inte vill spä på ekonomin. Men det hindrar inteatt man ändå vill sänka momsen med 9 miljarder.Då kommer vi också att spä på ekonomin ,men man kan inte betala ut knappt 3 miljarder ifebruari. Återbetalningen skall delas upp. Varförskall de inte kunna betalas ut ? Jagtycker att man är väldigt inkonsekvent iargumenteringen.Anf. 98 Statsrådet ():Herr talman! Vi kan diskutera kostnaderna förolika ekonomisk-politiska åtgärder. De för alltidmed sig vissa kostnader. Det är ofrånkomligt. Menför att få en rättvisande bild bör man också se påintäkterna, dvs. de positiva effekter som uppnås. Idet här fallet var det fråga om en åtgärd för att kylaner den överhettade ekonomin. Det var interegeringens och socialdemokraternasförstahandsalternativ. Men eftersom HugoHegeland och alla andra oppositionriksdagsmängick emot vårt ursprungliga förslag, var det intemöjligt att genomföra det. Det här var detandrahandsalternativ som det gick att få enmajoritet för i . Det var bättre att göra detän att inte göra någonting alls, att stå vid sidan omi en överhettad ekonomi och motsätta sig allaförsök till att rätta till ekonomin. Jag tycker attdetta skall finnas med när man beskriver dettillfälliga obligatoriska sparandet.Anf. 99 ():Herr talman! har en fantastiskargumentering när han säger att vi motsätter ossalla försök att åstadkomma en stabilisering baradärför att vi gick emot det här förslaget. Men varförinte nämna ännu en person som gick emot frånbörjan, nämligen ? Han tyckte attdet här var det dummaste han har gjort, men hanförsvarade den dumheten.Jag tror att , som är en ganskabegåvad person, innerst inne har sammauppfattning som att det var väldigtdumt. Därför talade han också om att det inte varsocialdemokraternas första förslag, utan härtill varde nödda och tvungna.Jag är tydligen, herr talman, tvungen att kommatillbaka ytterligare en gång när man verkligen harräknat ut de faktiska kostnaderna och inte barastannar vid en bedömning, som statsrådet nöjer sigmed.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1990/91:652 om tillgången pågymnasielektorerAnf. 100 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig omtillräckliga åtgärder vidtagits för att säkra detframtida behovet av lektorer i gymnasieskolan.Jag ser det som mycket angeläget att sörja för att vihar tillräckligt många forskarutbildade i såvälgymnasieskolan som i samhället i övrigt. När detgäller lektorerna i gymnasieskolan vill jag peka påtre viktiga förutsättningar för att det framtidabehovet av lektorer skall vara säkrat. För det förstamåste det finnas ett rekryteringsunderlag, dvs.antalet forskarutbildade måste vara tillräckligtstort. forskningsproposition (1989/90:90)har regeringen angivit att målet bör vara enfördubbling av examinationen inomforskarutbildningen. Genom propositionen harbetydande resurser anvisats för att förbättrastudiefinansieringen inom forskarutbildningen ochdärigenom öka examinationen.En andra förutsättning är att de forskarutbildadesom väljer att bli lärare i gymnasieskolan har denpraktisk-pedagogiska utbildning som behövs för attde skall bli behöriga att arbeta som lärare där. Föratt förbättra rekryteringen av forskarutbildadelärare anordnas i enlighet med beslutsärskild behörighetsgivande praktisk-pedagogiskutbildning. Behörig att antas till denna är dels densom har grundläggande teoretisk utbildning samtforskarutbildning avsedd för undervisning iteoretiska ämnen i gymnasieskolan, dels den somhar civilingenjörsexamen eller ekonomexamen ochpraktisk yrkeserfarenhet.Sist men inte minst beror det på skolhuvudmännenhur rekryteringen av forskarutbildade lärare tillgymnasieskolan skall lyckas. Statsrådet i den s.k. kunskapspropositionen(1990/91:85) att personalen är den viktigastedrivkraften för utvecklingen av skolan. Han utgickfrån att skolhuvudmännen kommer att ha ett stortintresse av att behålla och även vidareutveckla dehittillsvarande lektorstjänsterna för att tillförsäkragymnasieskolan en fortsatt hög kvalitet. Ipropositionen har också tydligt markerats attskolverket bör ägna frågan om forskarutbildadelärare särskild uppmärksamhet i sittuppföljningsarbete. Jag räknar med att skolverketredan från början kommer att följa hurskolhuvudmännen utnyttjar den frihet de fått attbygga en skola med kvalitet i vilkenforskarutbildade lärare utgör en viktig del. Ytterstkommer det an på kommunerna att satsa påkvalificerade lärare och att erbjuda arbetsvillkorsom är konkurrenskraftiga med näringslivets ochsamhällets i övrigt.Anf. 101 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret. Jag är övertygadom att han, liksom jag och i övrigt, villgöra allt för att se till att man kan leva upp till deriksdagsbeslut som har fattats, så att det verkligenblir en hygglig tillgång till gymnasielektorer iframtiden. har vid ett flertal tillfällenuttalat vikten av detta, senast bl.a. närpropositionen om ansvaret för skolan behandlades.Det som utbildningsministern sade är naturligtvisalldeles riktigt. Han talade om de olika åtgärdersom har vidtagits. Det gäller kanske att ocksåvidareutbilda adjunkter, men det är i första handskolhuvudmännens sak.Den stora frågan blir då vilken press man kan sättapå skolhuvudmännen. Från sidaförutsätter vi att det skall finnas ett stort intresse föratt vidmakthålla lektorstjänsterna också ifortsättningen. vet vi att ett mycket stortantal tjänster är vakanta, och om utvecklingen gåri positiv riktning, rör den sig i alla fall väldigtlångsamt.När detta betänkande behandlades i utskottet och iriksdagen för var det någrapunkter som antyddes, nämligen att man hade attvänta en förordning om meritvärdering vidanställning av lärare, som skulle gälla från den 1januari 1991. Särskild vikt skulle då läggas vidforskarutbildning. Jag skulle vilja frågautbildningsministern om så har skett, och om maninom departementet har kunnat följa i vilkenutsträckning som ledigkungörande när det gällerlektorstjänster verkligen förekommer på initiativav de lokala skolhuvudmännen. Jag tror att det ärbl.a. faktorer av den här typen som man måste fästavikt vid. Till detta kommer också bl.a. skolverketssenare utvärdering.Anf. 102 Utbildningsminister ():Herr talman! När det gäller den senare frågan omhur ledigförklaranden sker, tvingas jag medge attjag inte kan svara på rak arm, men jag kommer attha den frågan i åtanke och se till att vi gör en sådangenomgång. och jag är naturligtvisöverens i sak om att det är viktigt, både attstimulera och att -- om det behövs -- pressaskolhuvudmännen för att upprätthålla högakvalitetskrav beträffande lärarna och i synnerhetlektorerna i gymnasieskolan.Samtidigt är jag för min del fylld av tillförsikt. Jaghar inte någon känsla av att man ute i kommunernaskulle vara präglad av en ambition att smita undanansvaret för skolan. Tvärtom visar alltid de resorjag gör ute i landet att skolhuvudmännen är oerhörtstolta och gärna använder sina gymnasieskolor somfjädrar i hatten för att ha att visa upp. De sergymnasiet som av betydande värde när det gäller atttillgodose såväl kommuninvånarnas behov ochönskemål som att locka andra att flytta tillkommunen.Anf. 103 ():Herr talman! Jag hoppas innerligt attutbildningsministern har rätt. uttrycks enviss oro ute från fältet över hur det skall gå med justlektorstjänsterna.Jag är också tacksam över att man fråndepartementets sida skall följa upp i vilkenutsträckning ledigkungörande verkligen äger rum.Jag tror att den blotta omständigheten att vi för endialog här i kan vara en litenfingervisning om att det inte alls bara var luftbakom när uttalade sin uppfattning, utanatt det låg en verklig tyngd bakom de uppfattningarsom uttrycktes av riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1990/91:656 om försäljningav porslinsskärvor från OstindienfarandenGötheborgAnf. 104 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig närregeringen ämnar bevilja StiftelsenOstindienfararen tillstånd att sälja delarav de miljontals blåvita porslinsskärvor som bärgatsur vraket av det förlista fartyget.Regeringen fattade beslut om enansökan från stiftelsen om att få säljaporslinsskärvor från det aktuella vraket. Den fanndå att en försäljning av en andel av skärvorna i ochför sig kunde komma ifråga, eftersom fyndet var aven sådan art att de vetenskapliga och musealamotiven för bevarande ändå borde kunnatillgodoses.Regeringen biföll emellertid inte ansökan,eftersom den fann att tillstånd till en försäljningborde kunna grundas på dokumentation av enavslutad och avrapporterad arkeologiskundersökning. Någon sådan dokumentation fannssålunda inte företedd.Av min redovisning följer att stiftelsen -- med denefterlysta dokumentationen som grund -- harmöjlighet att göra en förnyad ansökan omförsäljning. Den kommer då att prövas avregeringen med utgångspunkt bl.a. från vadkulturutskottet anfört i ärendet.Anf. 105 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för det i och försig ganska positiva svaret. Som motiv för att avslåansökan om att sälja delar av alla dessa miljontalsskärvor anfördes att det saknades endokumentation. Det finns emellertid endokumentation, herr kulturminister, nämligen ettförnämligt bokverk som är skrivet av BeritWestfeldt, och professor , som var museichef föröstasiatiska museet. Det som dessa författareskriver borde verkligen kunna förmå regeringen attbevilja Stiftelsen att sälja ett antal skärvor.Ett av skälen till att jag har ställt den här frågan äratt det har kommit förfrågningar från dem somarbetar med den nya musikteatern i . Detvore beklämmande om man inte skulle kunnautnyttja dessa skärvor vid utsmyckningen av dennamusikteater beroende på att regeringen visar dennaovilja mot en sådan försäljning.Anf. 106 Utbildningsminister ():Herr talman! Regeringen visar ingen ovilja.Regeringen har tagit ställning till en framställningvid en tidpunkt då det inte fanns någondokumentation. Om det kommer en nyframställning och om dokumentationen anses varatill fyllest, ser jag inga skäl till varför man inte skullekunna bifalla denna ansökan. Detta får då bliföremål för prövning.Däremot finns det inte någon anledning förregeringen att på egen hand gå ut och kursaskärvor, bara för att dokumentationen har kommitut. Det är de som har svarat för uppdraget och somär huvudmän för verksamheten som måste sökatillstånd.Anf. 107 ():Herr talman! Det har ingalunda varit meningen attregeringen skall sälja skärvor. Det tordekulturministern vara väl medveten om.Vad som har uppfattats som negativt är att man intehar kunnat acceptera att det har genomförts enytterst vetenskaplig undersökning, som innebär ennyorientering när det gäller marinarkeologisktarbete. Min fråga är då: Anser kulturministern attdokumentationen i denna bok skall kunna utgöraunderlag för en ny framställning? Är regeringen dåvillig att omgående bevilja detta tillstånd med tankepå det musikteaterintresse som jag tidigareanförde?Anf. 108 Utbildningsminister ():Herr talman! Lika litet som jag som justitieministerskulle vara beredd att ta ställning till huruvidabilförare , som har kört mot rött ljus,skall ha tio eller hundra dagsböter, lika litet är jagberedd att ta ställning till de vetenskapligaförutsättningarna för en dokumentation. Det ärupp till andra att göra. Men jag är beredd attmycket positivt pröva en ansökan, dvs. i klartext attbevilja tillstånd, därest de som har kvalifikationeratt göra den vetenskapliga bedömningen kan sägaatt dokumentationen är tillfredsställande.Anf. 109 ():Herr talman! Då kommer jag att ta kontakt medStiftelsen ochmeddela detta svar, som jag uppmanarstiftelsen att inkomma med en förnyad ansökan.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1990/91:689 om den s.k.COMETT-avgiftenAnf. 110 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omden högre COMETT-avgiften -- som han beräknartill drygt 13 milj.kr. -- kommer att tas ur medel somriksdagen anslagit för högskolansinternationalisering.COMETT är ett utbildningsprogram inom EG föratt underlätta kunskapsöverföring mellan högskolaoch näringsliv. har, tillsammans med övrigaEFTA-stater, ingått avtal med EG om anslutningtill programmets andra fas, som började . Detförsta årets resultat har ur svensk synpunkt varitframgångsrikt, med kvalitativt goda ansökningarfrån högskolor och näringsliv i och med ettmycket gott utfall av ansökningarna.Årskostnaden för deltagande i COMETT-programmet har beräknats inom ramen för desärskilda internationaliseringsmedel somuniversitets- och högskoleämbetet disponerar. Idetta anslag lades /90 in 5 milj.kr.och /91 ytterligare 5 milj.kr. Med den allmänna pris- ochlöneomräkning som har skett av anslaget kan dessamedel -- som inte särskiljts från övriga medel inomanslaget -- /92 beräknas uppgå tillca 12 milj.kr.Den faktiska kostnaden för deltagandeunder 1991 uppgår, enligt den ecu-kurs som gälldevid slutet av , till . Denkostnad detta innebär bör enligt min mening kunnainrymmas inom det berörda anslaget utan att dettagår ut över högskolans övriga insatser förinternationalisering av sin verksamhet.Anf. 111 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret. Det här kan tyckasvara en anslagsteknisk fråga, men bakom den rymsganska viktiga saker. Min inställning är att det ärmycket bra att har kommit med iCOMETT. har också för sedankommit med i ett annat EG-program: ERASMUS.Min inställning är att det bör finnas generösttilltagna medel för den svenska högskolan att deltai det här internationella samarbetet. Det faktum attCOMETT-avgiften kommer att bli något högre änvad vi trott har inom högskolevärldenuppfattats så, att det kommer att drabba de medelsom i övrigt avsatts för högskolansinternationalisering.Jag tycker att svaret är något svårtolkat.Utbildningsministern hänvisar till en pris- ochlöneuppräkning. Jag har för det första litet svårt attförstå att 10 milj.kr. pris- och löneuppräknat skullekunna bli 12 milj.kr. ; så hög har väl ändå inteinflationen varit under den här tiden.Det handlar om ganska små summor; skärvor föratt återknyta till den förra frågedebatten. Men justför att skall kunna hävda sig i ERASMUS-samarbetet är det viktigt att de ganska små medelsom har anslagits ograverat kan användas tillsamarbete. Min förhoppning är att statsmakternakan hitta en lösning så att medlemsavgiften iCOMETT betalas och att vi därutöver har deresurser vi ursprungligen hade tänkt oss. Jag frågardärför igen: Finns det inte någon möjlighet att lösaden frågan?Anf. 112 Utbildningsminister ():Herr talman! För att börja med att tala omanslagstekniken så är det faktiskt 15 miljoner; 5miljoner och 5 miljoner . På såsätt är det inte orimligt att nå summan 12 miljonermed de omräkningar som har gjorts.När det gäller den andra frågan tycker jag att detär en viktig princip att man inte har alltför mångarelativt små öronmärkta anslag. Det är alltidfrestande när man inför nya anslag och nya ändamålatt man lägger in specialanslag för att man aldrigskall behöva sätta in verksamheten i ett vidareperspektiv. Jag tycker att COMETT-verksamheten, liksom annanutbildningsverksamhet, är så viktig att den faktisktbör finnas med inom de ramar somhögskoleväsendet disponerar för sin verksamhetoch att man alltså kan göra en bedömning avverksamheten inom en vidare ram än den sominnebär att man för ut COMETT-verksamhetenfrån internationaliseringsprogrammet, vilket det avLars förordade systemet skulleinnebära.Anf. 113 ():Herr talman! Det är självfallet inte så att jagförordar att vi inte skall betala in COMETT-avgiften. Det är naturligtvis mycket angeläget att vigör det. Min grundsyn är att högskolansinternationalisering är en så viktig fråga att detfaktum att medlemsavgiften har blivit något högreinte bör leda till att vi trappar ner ambitionen attdelta i konkreta utbildningsprojekt. Ihögskolevärlden -- både på ämbetsverket och utepå högskolorna -- har man uppfattningen att detkommer att bli konsekvensen. Min förhoppning äratt det finns konstitutionella möjligheter att ta ianspråk medel som på annat sätt står tillregeringens disposition, och se till att vi åtminstoneklarar den ambitionsnivå som vi från början hadetänkt med det internationella samarbetet, utöversjälva medlemsavgiften.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1990/91:622 omupphandlingar av nya polisuniformerAnf. 114 Civilminister ():Herr talman! har frågat migvad jag avser att vidta för åtgärder för attupphandlingen av en eventuell ny polisuniform kanske från svenska företag.Jag känner till att det inom polisen sedan lång tidhar förts diskussioner om en mer ändamålsenliguniform. har i samarbete med defackliga representanterna tagit fram en prototypsom är ute på s.k. bärprov. Jag harsjälv fått en presentation av den tilltänktautrustningen.Rikspolisstyrelsen ansvarar så som centralförvaltningsmyndighet för utvecklingen av polisensuniform.En eventuell upphandling av polisuniform har ännuinte aktualiserats, varför jag bara kan konstateraatt frågan tycks vara väckt för tidigt.Anf. 115 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret, även om detinte stod särskilt mycket i det. Det verkar nästansom om civilministern var litet överraskad över attdet över huvud taget tas fram en ny uniform. Mendet framgår ju senare i svaret att civilministern ändåkänner till det. har tagit framoch utvecklat uniformen. Det har man väl gjort iakt och mening att köpa en ny uniform, såvitt jagförstår. Man har gjort det i samarbete med svenskaföretag, vilket jag tycker är bra. Risken är att dettagår samma väg som när man tog fram en ny uniformför försvaret. Huvuddelen av beställningen lades iandra länder, trots att vi bråkade en del om det.Jag kan inte dela civilministerns uppfattning attfrågan är för tidigt ställd. I och med att uniformenhar tagits fram kommer det också att vara aktuelltatt köpa den. Såvitt jag vet var väl tanken att manskulle börja den här processen nästa år.Det har dessutom kommit fram idéer om att manskulle köpa en mindre upplaga av uniformen attanvändas under . I så fall ärfrågan mycket aktuell. Jag vet inte vadcivilministern säger om det, men vore det inte ettbra sätt att introducera uniformen att köpa in ettmindre antal och använda då?Dessutom skulle jag vilja veta om civilministernändå inte har den uppfattningen att uniformenborde köpas i . Det måste väl ändå vara entillgång att vi har en svensk tekoindustri som kanhjälpa till att utveckla sådant här? Vad gör vi dendag vi inte har det? Borde vi inte köpa uniformen iSverige?Anf. 116 Civilminister ():Herr talman! Det är klart att jag som härstammarfrån kan tycka att uniformen, närden en gång upphandlas, borde köpas och tillverkasi och . Men frågan är förtidigt väckt på så sätt, , att detännu inte har bestämts att det skall upphandlasnågon uniform. Det har bedrivits ettutvecklingsarbete för hur en uniform skall se ut.Men vi har inte den situationen att man har friuniform och att myndigheten därför skallupphandla uniformer för hela svenskapolisväsendet. Det är först om det beslutas attuniformen skall ha ett annat utseende än nu somfrågan uppkommer vem som i så fall skall svara fördetta och när det kan ske.Jag vill säga till att jag inte allsär överraskad över den här frågan. Jag har mött deni åtskilliga sammanhang. Jag har t.o.m. fått provauniformen. Men det hindrar inte att vi, när detgäller frågan om upphandling, måste se över fråganom när den skall ske, om utprovningen är färdigoch vem som i så fall skall göra detta. Då har vinaturligtvis upphandlingskungörelsen för allastatliga myndigheter att följa. Men frågan om ivilka former upphandlingen skall ske är för tidigtväckt, . 117 ():Herr talman! Skall man få något resultat i en sådanhär fråga måste man börja innan man har klarat avdessa processer och köpt uniformen -- då är det försent att komma och tala om detta. Därför har jagstartat . Jag vet att uniformen är utveckladoch den finns ute hos polisen. Det finns naturligtvisett brett intresse för att vi skall kunna köpa den iSverige; inte minst från . Därifrånhar vi gemensamma erfarenheter.Om nu uniformen inte skall vara fri utan polisernaskall köpa dem själva -- om jag förstodcivilministern rätt -- finns det ju ändå starkaremotiv för att den skall köpas i Sverige.Jag tror att vi i är ganska ensamma om attvara så flata när det gäller att slå vakt om vårtnäringsliv och de människor som arbetar där. Förmig är det ganska självklart att vi försöker göradetta på ett sådant sätt att vi kan få en svenskuniform till polisen. När det gäller frågan omupphandlingen är det förmodligen så att ministerneller regeringen i så fall på något sätt måste hjälpatill.Anf. 118 Civilminister ():Herr talman! Jag säger inte att det är för tidigt attställa frågan om hur detta skall gå till, men det ärför tidigt att ge ett svar. Jag kan inte svara på hurdet här skall gå till. När frågan aktualiseras, dvs.när utprovningen är färdig, kommerrikspolisstyrelsen att ta upp den. Det gäller då bådefrågan om hur upphandlingen skall ske och fråganom det finns utrymme för en fri uniform. Polisenhar inte fri uniform , men den skall vara enhetlig.Jag vill också svara på frågan om huruvida man kantänka sig att man har en del av frågan avgjord isamband med Europamästerskapet. Jag har intetagit ställning till en sådan fråga. Det skulle nogvålla betydande problem om vi hade olikauniformer på den svenska polisen, även om det vari ett speciellt sammanhang. Vi diskuterar däremotannan utrustning; en nog så viktig fråga när det bliraktuellt med fotbolls-EM.Anf. 119 ():Herr talman! Även om det är för tidigt förcivilministern att svara på hur det kommer att gå,är det väl ändå inte för tidigt att svara på vilken viljacivilministern har att medverka till att köpen kangöras i . Om upphandlingskungörelsen skallföljas tror jag ändå att regeringen förr eller senarekommer att bli inblandad i köpet. Det är därförviktigt att veta hur civilministern ställer sig till denfrågan.Så tillbaks till EM-frågan. Det var väl ändå inte enså tokig tanke att försöka hitta ett system för atttesta uniformen för de poliser som skall medverka isamband med EM. I så fall måste civilministernsåvitt jag förstår ta ställning ganska snabbt.Anf. 120 Civilminister ():Herr talman!