prot · GF0915 · 1991-10-24 00:00:00 — Tidsplanen för det fortsatta arbetetmed är följande:-- parafering ,-- undertecknande före utgången av detta år,-- på sedvanligt sätt inhämtande av synpunktergenom remissförfarande --december,-- proposition , och-- slutförande och ratificering undervåren/försommaren.Vår självklara utgångspunkt är att avtalet skallgodkännas och ratificeras av alla de deltagandeländerna. Om så trots allt inte skulle ske, ärparterna överens om att en diplomatkonferens skallinkallas för att diskutera det uppkomna läget.Herr talman! Man möter ibland föreställningen attett -- och i förlängningen ettmedlemskap i -- skulle lösa alla våraekonomiska problem. Detta är inte riktigt.Grunden härför måste vi lägga på hemmaplan --genom en sund ekonomisk politik. Anpassningentill nya internationella konkurrensförhållandenkommer inte heller att bli smärtfri. I varjeomställning finns både vinnare och förlorare. Mengenom ges bättre förutsättningar fören sund utveckling av den svenskasamhällsekonomin.Ett svenskt medlemskap i kan bli aktuellttidigast 1995. Genom får vi nu tillträdetill EGs inre marknad den 1 januari 1993.Genom etableras också en högre nivåav samverkan mellan alla EFTA-länder och EG.När blir medlem i EG kommer vi därför attfortsatt ha ett väl utbyggt samarbete med de EFTA-länder som väljer att stå utanför EG. Inom ram skapas också bättre förutsättningar förett utbyggt nordiskt samarbete.Med som bas har tagit ett stortsteg på vägen mot medlemskap i sist vill jag understryka att det varit en storstyrka i förhandlingarna att vi har haft en så bredenighet i såväl om inriktningen avpolitiken i stort som om uppläggningen avförhandlingsarbetet. Regeringen är angelägen omatt slå vakt om denna enighet när vi med i botten går vidare mot ett svensktmedlemskap i . 39 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en frågaangående flyktingpolitiken och hur EES-avtaletpåverkar flyktingpolitiken. Efter vad jag förstår avstatsrådets redogörelse kommer det att bli frirörlighet för människor från . Jagskulle därför vilja ha litet upplysningar om hur manhar diskuterat i den frågan.Anf. 40 ():Herr talman! Jag vill tacka förinformationen.EES är ju -- och det tål att upprepas -- inte bara avstor ekonomisk betydelse, utan det var också ettpolitiskt och psykologiskt genombrott. Avtalet ärju också ett handfast bevis på att den strategi vi harvalt var riktig. Det fanns desom misströstade och talade om missbedömningarosv. så sent som . Avtalet är nu för svensktvidkommande kronan på verket hårtlagarbete. Jag vill särskilt rikta ett tack till UlfDinkelspiel, , och för deras insatser. Vi är, herr talman,utomordentligt lyckligt lottade som inför detfortsatta arbetet har en stor stab av goda, högtkvalificerade tjänstemän i regeringskansliet.Nu gäller det att gå vidare utöver de ekonomiskafrågorna med det politiska och sociala innehållet.Det gäller jämställdheten, miljön, löntagarnasrättigheter, det parlamentariska inflytandet ochdemokratin över huvud taget.Miljön är ett gott exempel på hur den svenskaförhandlingstekniken har varit lyckosam. Vi valde iförhandlingarna att inte ge efter, att inte anpassaoss till den lägre, nuvarande EG-nivån, och vimedgav inte heller undantag. I stället valde vi attstegvis harmonisera på en allt högre gemensamnivå.I det vidare arbetet, när det gäller att se detekonomiska, det politiska och det socialasammanhanget som en fråga med lika storainbördes värden, vill socialdemokratin för sin delmedverka till att ge sitt bidrag i det vidare arbetet inationens intresse. Vi blir inte mindre svenska föratt vi blir blir av européer.Min fråga till blir följande: näronekligen stora resurser som varitkopplade till EES-arbetet kan frikopplas, kommerde då att kunna sättas in med full kraft för att verkaför våra hjärtefrågor på de sociala områdena, så attvi där når samma goda resultat som vi har nått påmiljöområdet?Anf. 41 ():Herr talman! Jag tillhör inte den breda majoritetsom har funnits i kammaren, men jag anser migtillhöra en mycket bred majoritet utanförkammaren, som menar att det är svårt att taställning till avtalet och vara så överlycklig som allaär på grund av att vi vet så litet om vad detegentligen kommer att innebära. Därför är en avmina frågor: Hur skall regeringen nu bära sig åt föratt få den breda enigheten i kammaren att ocksåvila på en bred enighet utanför kammaren, dvs. hurskall informationen om innebörden i avtaletkomma ut och när? Jag anser att det är bråttom.Efter vad jag har förstått har man kommit längre iandra länder som har varit med i förhandlingarna.Där har man inte hållit så hårt i papperen, utan manhar sett till att släppa ut en del information underresans gång. Här har det varit väldigt svårt, anserjag. Det har lett till en mycket olycklig situation påså sätt att väldigt många människor vet väldigtlitet om vad avtalet kommer att innebära, och dehar svårt att överblicka konsekvenserna.På några sakområden skulle jag vilja ställa frågor.Det gäller dels miljöfrågorna. Vi har i EFTA-delegationen fått information om att vi får göraundantag, men vi har också fått information om attdet inte kommer att tillåtas några permanentaundantag. Det innebär att om vi, när tidsfristen hargått ut, inte har harmoniserat oss av egen kraft elleri kraft av vem det nu blir fråga om, är det inte såsäkert att vi får behålla våra särskilda regler, om nudessa exempelvis är strängare.Min andra fråga gäller regionalpolitiken. Kommerdet att bli möjligt för att föra denregionalpolitik vi har fört? Jag tänker påt.ex. Norrlandsstödet.Min tredje fråga är: Kommer det här avtalet attinnebära att vi måste göra grundlagsändringar ochi så fall vilka?Anf. 42 ():Herr talman! Jag vill verkligen gratulera statsrådetDinkelspiel. Det måste vara fantastiskt att efter alltdet här arbetet i sitt jungfrutal här i kammarenkunna lämna en redovisning av ett lyckat resultat.Det har gått rykten om att har varit oerhörtokritiskt och i stort sett svalt allting trots deförbehåll som beslöt om. Vi får väl såsmåningom se hur det är med den saken.Jag har förstått att det kommer en sammanfattningav detta, och därmed utgår jag från att självaavtalet också är offentligt. Det är ju offentligt i allade andra länderna, hur det nu har gått till, och detvore tokigt om vi skulle behöva skaffa oss norskteller danskt material. Jag utgår alltså från att det äroffentligt i den form det nu har.Vi får anledning att återkomma till en diskussionkring detta . Detta var ju, som statsrådetsade, en kort redovisning.Jag lade emellertid i redovisningen märke till vadstatsrådet sade om djur och växter. Det är jumycket viktigt att ett land kan upprätthålla denhöga standard som exempelvis gör det möjligt föross att exportera även till och , där detkan vara krångel.Vidare har jag inget minne av att har gettnågot mandat att förhandla om utrikespolitiken.Att vår utrikespolitik skulle underställas någonsorts konsultationer är för mig en nyhet.Vi får som sagt återkomma till detta. Jag anser attjag har fått svar. är avtalet offentligt, och vi kanbörja studera det så fort vi kan få tag på det.Anf. 43 ():Herr talman! Det råder inget tvivel om att detta ärett historiskt ögonblick, som vi väl ännu inte kanöverblicka konsekvenserna av. Mot bakgrund avvad statsrådet sade, nämligen att detta är det störstaavtal som någonsin slutits för men även förEGs del, är det naturligtvis omöjligt att vid det härtillfället få preciserade beskrivningar av vad somhänt på olika områden.Jag skulle ändå vilja pröva att få litet djupareinformation på ett område, nämligen vad gällerarbetsmiljön, som jag inte tycker kom fram såtydligt i statsrådets inledning. Det är ju så att vi,med all rätt, i berömmer oss av att på dettaområde ha en lagstiftning och ett regelverk som ärganska välutvecklade. Vi har t.ex. regler förmaskinprovning, som innebär att maskiner skallprövas av tredje man. Vi har alltså inte nöjt oss medmaskintillverkarens intyg. När det regelverketinfördes ledde det också till att vissa typer avarbetsolyckor drastiskt minskades, nämligen destympningsskador man kan få exempelvis avexcenterpressar.Jag skulle gärna vilja ha ett litet mer preciseratbesked. Tillhör detta de områden där vi ävenfortsättningsvis kan ha höga krav, och kan vi ocksåställa sådana höga krav på maskiner vi importerar?Eller är detta ett område där vi så att säga har fåttge vika i förhandlingarna?Anf. 44 ():Herr talman! Först vill jag ge mina hjärtligagratulationer till ett fint resultat. Jag är övertygadom att det här väsentligt kommer att medverka tilloch lägga grunden för en livskraftig utveckling iSverige i fortsättningen.Det var en passus jag speciellt fastnade för,nämligen vad statsrådet sade om att parterna harförbundit sig att konsultera varandra iutrikespolitiska frågor. Det skulle vara intressantom statsrådet litet grand ytterligare ville utvecklavad detta kan innebära i fortsättningen.Statsrådet nämnde också att det skall inrättas ettparlamentarikerorgan för samråd.Kan statsrådet utveckla detta litet grand? talats om frekvens, vilka frågor som skallbehandlas, om det finns begränsningar, vilkaområden som kommer att beröras? Var någonstanskommer samrådet in?Det finns ju en mängd tjänstemän som är erhört välinsatta i dessa frågor, medan vi parlamentarikerinte vet särskilt mycket om detaljer ellerkonsekvenser. Därför är det angeläget för oss att fåytterligare information om dessa frågor, så att viinte hamnar utanför.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Först och främst vill jag tacka för devänliga ord som riktats till mig med anledning av attavtalet har förts i hamn.Till : Flyktingpolitiken berörsinte alls av avtalet. Det är en fråga som diskuterasmellan EGs medlemsländer, men dessa har intesjälva kommit överens i denna fråga. Varje landkan alltså upprätthålla de regler som det vill. Iframtiden kan en harmonisering bli möjlig, men idagsläget är det inte så.Sedan till : För det första vill jagåtergälda de vänliga orden och för min del tacka förett fruktbart samarbete tidigare. När det för detandra gäller hans allmänna bedömning, att avtaletär av både politisk, psykologisk och ekonomiskbetydelse, kan jag bara instämma i denna. Det härär icke bara ett ekonomiskt och icke heller bara ettekonomiskt och socialt avtal -- betydelsen avavtalet sträcker sig betydligt längre.När det gäller det sociala området har vår gängselinje, den som vi alla har varit överens om, varit attvi skall åstadkomma ett så brett samarbete sommöjligt. Vi begränsas av att full enighet inte råderom den sociala stadgan inom EG, varför EG intekan ta in den dimensionen i avtalet mellan EFTA-och . Men det är vår förhoppning attvi med det sociala handlingsprogrammet i bottenoch med en social stadga skall kunnagå vidare även på detta område.Gudrun ställde frågan när vi fårinformation beträffande avtalet. För det första: Jagtror inte något land har spridit så mycketinformation om som . Varendarättsakt finns återgiven i de grönböcker som harpublicerats. Där ser man den fulla innebörden avavtalet. Det är dessa rättsakter som vi nu tagit över.Man kan säga att avtalet innehåller en delbestämmelser. Men det är i stor utsträckning ''enkappa''. Vi har efter hand redovisat ocksåinnehållet i detta både utåt och inte minst i EFTA-delegationen.För det andra måste jag, med anledning av attBirgitta sade att avtalet redan ärpublicerat i andra länder, säga att det förvånar mig,herr talman, för jag har ännu inte sett avtalet.Skälet är att avtalet inte föreligger klart. De delarsom vi kom överens om skall man nuarbeta med under de närmaste två tre veckorna.Vår förhoppning är att avtalet skall föreligga klartomkring . Parallellt härmed hållervi på med att översätta texterna. Vår avsikt att såfort det någonsin är möjligt, och i omedelbaranslutning därtill, offentliggöra hela texten tillavtalet.När det gäller innehållet i avtalet har vi faktisktgivit ut en kort version redan i förrgår där helaavtalet redovisas. Vi arbetar nu på en skrift däravtalets innehåll redovisas mera utförligt. Jag kaninte exakt lova när den kommer ut, men den skallkunna föreligga inom ett par månader.Gudrun frågade vidare om undantag görspå miljövårdsområdet och om det fannspermanenta undantag på miljövårdsområdet.Svaret är ja. I praktiken har vi fått permanentaundantag på vissa områden. Asbest är ett exempel.Det är nämligen så att man skall ha en översyn efteren , men om det inte råder enighet kommerundantaget att fortsätta att gälla. Det fordras alltsåenhällighet mellan parterna. Vi måste ge vårtsamtycke till att undantaget avskaffas.När det gäller regionalpolitiken är det vårbedömning att den i allt väsentligt skall kunnafullföljas med det avtal som vi har. Beträffandegrundlagsändringar är det vår bedömning attsådana inte behövs. Däremot förbereds ett arbetemed grundlagsändringar med sikte på svensktmedlemskap i ställde frågan om vi har svaltallt, om vi inte begärt undantag. Av vad jag redanhär sagt, herr talman, framgår att vi har undantagpå de områden som vi har bedömt som särskiltkänsliga i förhandlingarna. Det gäller framför alltskydd för hälsa, miljö och säkerhet. Där har vi ipraktiken permanenta undantag på de punkter därvi bedömde detta nödvändigt. Där är alltså tankenatt harmoniseringen skall ske på ständigt stigandenivåer, alltså är det EG som skall anpassa sig till ossuppåt.I övrigt har vi relativt begränsat antal undantag,men det beror på att våra problem också varmycket små när det gäller anpassningen till EGsregler.Beträffande utrikespolitiken ställde två talarefrågan om konstellationer i utrikespolitiska frågor.Vad som här kan påpekas är precis detsamma somoffentliggjordes vid EFTAsoch EGs gemensamma ministermöte, då man komöverens om att ha konsultationer periodiskt,kanske ett par tre eller dåEFTA- och EG-ministrarna möts för att ävendiskutera andra frågor. Några närmarepreciseringar har inte gjorts på denna punkt.Beträffande veterinära bestämmelser har vi pånågra punkter utverkat högre nivåer. Vi har slagitfast våra egna normer på det området. ''mad cows'' -- ''vilda kor'', eller hur det nu haröversatts till svenska.Angående maskinsäkerhet vill jag säga att vi på detområdet utverkat ett temporärt undantag för attunderlätta anpassningen till nya metoder för attfastställa maskinsäkerhet. När det gäller normernaberäknar vi att i stort kunna behålla dem.Vad slutligen gäller ett parlamentarierorgan mellanEFTA-länderna och EG är tanken att det skallbygga på de regler som har gällt för EFTA-parlamentarikerna på EFTA-sidan och EG-parlamentet, dock icke när det gällerbeslutsfunktionerna, på EG-sidan. Man upprättarett gemensamt parlamentarikerorgan med likarepresentation för EFTA-länderna och EG. Dessskall kunna inhämtas på ett tidigt stadium. I detögonblick då ett kommissionsförslag ellermotsvarande ligger på medlemsländernas bordskall det överlämnas till parlamentarikerorganet,som skall kunna ge sina synpunkter på detta. Dessaskall kunna beaktas i det fortsatta arbetet fram tillbeslut. Här bygger vi på erfarenheter från bådeEFTA-parlamentarikerna och den s.k.rikskommittén.Anf. 46 ():Herr talman! Jag tror inte riktigt att det är sant attSverige är det land som har informerat mest. Detär möjligt att andra länder, t.ex. , har varitduktigare på att få ut hemligt material på andravägar. Det har i alla fall funnits dokument i omlopp,och det har varit en helt annan diskussion i dessafrågor än vad som har förekommit i . Det ärockså betecknande att det var först i går som mankunde läsa några kritiska kommentarer från enregeringsledamot. Det var självsom sade att man inte skall tro att det här löser allaproblem, att det här innebär en hård konkurrensoch att det kommer att innebära utslagning. Alla ärinte vinnare. Några sådana utlåtanden har mannästan inte märkt i debatten över huvud taget.Jag vet inte vad som menas med att vi ''i alltväsentligt'' kan behålla det regionalpolitiska stödet.Jag undrar vad det är som inte inbegrips i detta.Vad innebär alltså ''i allt väsentligt''? Det kan juinte innebära att det totala regionala stödet får varakvar. Jag skulle vilja ha ett förtydligande på detområdet.Anf. 47 ():Herr talman! Jag måste tillstå att jag helt enkeltinte förstod svaret på min fråga, som rörde bl.a.maskinprovningen. Vi har gått med på nyametoder, men normerna räknar vi med att ha kvar,sade . Det var ett väldigt diffustsvar. Antingen har vi fått acceptans för våra högrekrav som innebär att maskinerna prövas av tredjeman, eller också nöjer vi oss med den lägre nivåsom gäller inom EG och som innebär atttillverkaren intygar att maskinen är bra. Jag skullegärna vilja ha ett mer preciserat svar.Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Till vill jag säga attjag trots allt tror att den information som vi har gettär betydligt mera ymnig än informationen i andraländer. Men jag håller gärna med om att det finnsomättliga behov, och vi kan alla medverka till att geökad information inför den föreståendediskussionen om detta avtal. Avtalet kommer att gåut på sedvanlig remiss och kanske bli föremål föroffentliga utfrågningar och liknande. Allt som kangöras för att sprida information och bidra tilldiskussion om avtalet är av godo.I fråga om maskinsäkerhet gäller undantagetteknikerna. Vi måste ha andra tekniker för attkunna kontrollera att normera upprätthålls, mennormerna kan upprätthållas med EES-avtalet.När jag sade ''i allt väsentligt'' beträffanderegionalpolitiken syftade jag på det faktum att dettidigare fanns ett driftsstöd som man ändå harbeslutat att avveckla. I övrigt kan jag inte senågonting i vår regionalpolitik som står i strid medEES-avtalets regler.10 § (forts. från 8 §) Svar på interpellation1991/92:3 om den ekonomiska brottslighetenAnf. 49 Justitieminister ():Herr talman! När det gäller de tidigare inläggenfinns det ingen större anledning för mig attkommentera de uttalanden som gjorde av det skälet att de harförstått vad jag har sagt. Vi har en likartaduppfattning.Beträffande och LarsBäckströms inlägg är det helt uppenbart att jagantingen har varit en dålig pedagog eller också hardessa två herrar inte riktigt velat förstå det som jaghar sagt.Jag vill ändå börja med att tacka Hans GöranFranck för välkomnandet. I och för sig visade HansGöran efterföljande ord att välkomnandetinte kom från hjärtat, men artighet är alltid trevligt,så jag tackar för välkomnandet.Lars sade att vi förhoppningsvis skulleslippa att debattera. Jag undrar varför han och jagbefinner oss i denna kammare om det inte är justför att debattera. Jag är mycket intresserad av hurdet uttalandet egentligen skall tolkas, men det kanvi ta i ett annat sammanhang.Tillbaka till sakfrågan. Jag skall nu försöka varatydligare än vad jag tidigare var.Min utgångspunkt, som jag hoppas är gemensam,är bl.a. detta som pekade på. Viskall inte ha en straffrättslig lagstiftning om intemålsättningen är att brotten skall beivras. Detmåste vara det gemensamma målet.Samtidigt ser vi alla att det finns brister i vårtsystem. Vi klarar inte av att utreda och därmed kanvi inte beivra alla de brott som begås i samhället.Ekobrotten, bl.a., har uppmärksammats. Ett enigtjustitieutskott anmodade regeringen attnärmare undersöka möjligheten att effektiviserabeivrandet vid eko-brott. Regeringen gav alltså ettuppdrag. Det material som kom fram undersommaren visade mycket tydligt att ettgrundläggande skäl till att vi misslyckas medatt beivra ekobrotten är den stora brist på polisersom råder. Det rör sig inte om brist på polistjänster,utan om brist på poliser. Det finns alltså ettomfattande antal vakanser inom polisen.Den tidigare regeringen gav senare mycketomfattande tilläggsdirektiv. Om man vill bedrivadetta arbete seriöst, måste det alltså få ta sin tid.Direktiven gavs , ochresultatet skall vara färdigt , om jagminns rätt.Så länge som det råder brist på poliser -- det är därproppen finns -- måste vi våga se verkligen sådanden är. Vi klarar inte av att utreda alla brott. Närverkligheten ser ut som den gör måste manbestämma sig för i vilken ordning man skall beivra.Från borgerlig sida har vi uttalat att --förhoppningsvis snart, bl.a. genom att ökaantagningen till polisutbildningen -- skall dehandlingar som vi anser vara brottsliga beivras.Men trots de stora bristerna får man inte göraavkall på att beivra våldsbrott, som berör denpersonliga integriteten, och narkotikabrott, somutgör ett hot mot ett uppväxande släkte.Även om och säger rent ut att vi måste välja -- vilket även nimåste göra -- kan jag inte tolka era uttalanden pånågot annat sätt än att ni väljer att prioriteraekobrotten medan våldsbrotten ochnarkotikabrotten får vara tills vidare.Vi inom den borgerliga regeringen har övertagit ettsystem som är skapat av vänsterpartierna, ettsystem med brist på poliser. Vi kommer att takrafttag för att undanröja denna brist, så att vi allakan säga att vi klarar av att beivra de beteendensom är brottsliga.Anf. 50 HANS ():Herr talman! Det som här sade omatt jag inte skulle ha yttrat mig om våldsbrotten ochnarkotikabrotten är klart oriktigt. Både av mininterpellation och mitt inlägg framgår det att jag ärav den uppfattningen att även dessabrottsområden, i likhet med ekobrotten, skallprioriteras. Jag står fast vid det beslut somriksdagen fattade för länge sedan, nämligen att justdessa brottsområden skall prioriteras, och dennaprioritering har gjorts av en bred riksdagsmajoritet.Gun försöker nu riva upp dettaställningstagande. Man kan beklaga, inte såmycket det som sade, utan attIngbritt Irhammar som har ställt sig bakomriksdagens linje, nu svävar på målet och börjar talaom andra områden. Jag vill ha ett klart besked: StårIngbritt Irhammar fast vid att dessa trebrottsområden skall prioriteras?Jerry är enligt min mening konsekvent.Han har i justitieutskottet reserverat sig emot denskrivning som sedan beslutade om.Tillsammans med andra moderater godtog han inteden prioritering som kom till uttryck i det sistlidnaårets budgetproposition.Det är en korrekt linje. Där har aviserats var manstår. Och det är precis den linje som fullföljer. Det är en klart moderat politik som nuhar blivit införd när det gäller brottsbekämpningen.Detta är mycket beklagligt av den enklaanledningen att vi kan se ett starkt ökatintresse hos företag, näringslivsorganisationer,fackliga sammanslutningar ochbranschorganisationer att föra en aktiv, prioriterad,märk väl prioriterad, kamp mot ekobrottsligheten.I detta sammanhang har det skett en förändring närdet gäller inställningen som kan skapa nyamöjligheter för en mer framgångsrik bekämpningav ekobrottsligheten.Det som är mest allvarligt är att i daggenom sitt framträdande har gett felaktiga signalertill myndigheter och allmänhet. Frågan om hurkänsligt detta är har utretts utförligt, eftersom vihar haft svårigheter att få genomslag.Till kan jag säga att jag gärna kanvara självkritisk -- inte heller vi socialdemokraterhar gjort tillräckligt på detta område. En gruppaktiva socialdemokrater har drivit frågan i åratal.Jag hoppas att det sker ett klart genomslag inomvårt eget parti liksom inomnäringslivsorganisationer och inom fackligaorganisationer.Anf. 51 ():Herr talman! Till statsrådet vill jag sägaatt när jag sade att jag hoppas att vi inte skall mötasi alltför många debatter, menade jag att jag vet attmoderaterna har sagt lag och ordning. Jag hadehoppats att man också skulle kunna lägga till lagoch rättvisa. Med en aktiv justitieminister på dettaområde behöver vi inte mötas i debatter, alltså omdet som redan bör göras är gjort. Det är det som jagmenar. Men jag är rädd för att jag inte blir bönhördi denna fråga. Det är min farhåga. Så måhända fårvi mötas i debatter.Jag vill ta upp tre punkter. Den första gällerresursfrågan. Den andra gäller om hurjustitieministern ser på det beslut som riksdagenfattade , dvs. det som upp. Det var nästan total enighet ijusititieutskottet om prioriteringen. Det ändaundantaget var . Den tredje punktengäller om justitieministern tänker verka för nylagstiftning, t.ex. på konkursområdet, för att stävjade planerade konkurser som används ikonkurrenssyfte.Beträffande resursfrågan hade vi i vänsterpartietoerhört moderata krav i frågan, alltså rentsemantiskt, hovsamma.