prot · GE0981 · 1991-03-19 00:00:00 — För att vi inte skall behövadiskutera frågan om signalspaning och spioneri villjag bara säga att jag delar uppfattningen att Sverigemåste bedriva signalspaning. Jag betraktar intedetta som spioneri. Det är en nödvändigverksamhet, och den sköts naturligtvis både överinternationellt vatten, från vattnet och i luften, ochockså från . Så den frågan behöver vi intediskutera.Det här är ju ingenting nytt. Frågan har funnits medända . har jagoch andra från vårt parti aktualiserat den på grundav alla de nya uppgifter som har kommit fram.Regeringens inställning har egentligen hela tidenvarit att den inte vet någonting, att den inte kännertill någonting och att den inte vill säga någonting.Jag är inte helt övertygad om att tystnaden beror påatt man inte vet någonting. Jag skulle mycket öppetoch frankt vilja säga att det mera rör sig ompartilojalitet mot tidigare försvars-, utrikes- ochstatsministrar.Nu är emellertid regeringen beredd att tillsätta enkommission med uppgift att med hjälp av svenskaarkiv, förhoppningsvis också sovjetiska, få framsanningen om vad FRA och det svenska försvaretsysslade med . Regeringen sägernu att den här verksamheten har pågått och att denär förenlig med svenska intressen. Har ni ingentingvetat förut? Varje gång vi ställt frågan har detkommit fram att man har vetat någonting. Därförtror jag att ni vet mera om 1952 års händelser änvad ni vill tala om i dag.Anf. 69 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker inte att detta är en frågaom tro. Vi vill få fram klara fakta om vad somhände. Det förekommer olika uppgifter. Ingen avdem bekräftas på ett sådant sätt att vi kan utgå frånatt de är riktiga.Den sakkunniggrupp som jag nu tillsätter skall få tadel av allt det material som finns inom UD,försvarsdepartementet, FRA, m.fl.inrättningar.Det är också min förhoppning att de uppgifter somhar lämnats ifrån sovjetiskt håll, från den sovjetiskegeneralen som säger sig ha gett order omnedskjutningen, skall leda till en öppenhet frånSovjets sida så att man även är beredd att öppnakrigsarkiv där. Först då kan vi få fram den fullasanningen, och då skall den öppet redovisas försvenska folket. Då kan vi börja diskutera omregeringen, militärerna eller andra har gjort feleller inte. Att basera debatten på tro tycker jag inteleder någonstans.Anf. 70 ():Herr talman! Jag baserar inte debatten på tro utanpå de nya uppgifter som kommer fram efter hand.Sten vet att socialdemokraterna harvarit mycket tystlåtna i de regeringar som de harhaft ansvaret för under dessa år. Det senaste är ,vilket jag hälsar med tillfredsställelse, att mantillsätter en kommission bestående av tre personer.Jag hoppas att den byken inte tar lika atttvätta som en del annan byk som skulle tvättasoffentligt.Eftersom det har förnekats, uppstår ändåfrågan om inte är medveten om atttrovärdigheten minskar om sådana här frågor helatiden skall få avgöra om man skall få framsanningen. Jag hoppas att sanningen kommer fram.Jag hoppas att man nu öppnar alla arkiv. Som jagsade hoppas jag också att man öppnar de sovjetiskaarkiven. Jag tror dock inte att sanningen finns i desovjetiska arkiven. Den finns säkert hos FRA.Frågan kvarstår: Har de svenska regeringarna ochde ansvariga ministrarna haft grepp över dennaverksamhet?Anf. 71 Utrikesminister ():Herr talman! Den sakkunniggrupp som jag nutillsätter skall ha till uppgift att ta fram alla faktaoch inte dölja något. Då är det att diskutera pågrundval av vetande och inte gissningar och tro.Lars är fortfarande ute på ett gungfly sombestår av tro och gissningar. Det är ett litet fördåligt underlag för en debatt.Anf. 72 ():Herr talman! Om jag nu är ute på gungfly tror jagatt de regeringar som har varit medoch administrerat och tagit del i under årens lopp,bl.a. som ansvarig politiker, hade kunnat tillsättaen sådan grupp mycket tidigare om man hade velatha fram sanningen. Det är möjligt att det politiskaklimatet för att göra det är bättre , men jag troratt ni har mycket mera att tala om. Det handlar intebara om tro.Nu tror jag inte att jag kan få ut så mycket merasvar . Efter det att man har tillsatt en sådangrupp får vi fortsätta att diskutera de frågor somligger bakom den fråga som jag har ställt , ochsom även har ställts tidigare. I stället för att ni skalltvingas till detta efter varje steg och varje ny uppgiftsom kommer, är jag ganska övertygad om att dethade varit bättre om ni hade gjort det tidigare. Minhuvudkritik riktar sig dock inte mot detta. Jag ärglad över att ni gör det här nu.Anf. 73 Utrikesminister ():Herr talman! har åtminstone enabenet nere i gungfly när han påstår att tidigareregeringar skulle ha velat dölja det som har hänt.Redan år 1952 begärde den dåvarandeutrikesministern att ochSovjetunionen skulle tillsätta en gemensamkommission för att klara ut vad som hade hänt.Sovjet nekade. Då föreslog att man istället tillsammans skulle gå till den internationelladomstolen i . Därefter sändeÖsten en s.k. blåbok baserad undersökning till FN. Hanbaserade sitt inlägg på detta och krävdeSovjetunionens medverkan.År 1983 genomfördes en undersökning som äroffentliggjord. Den leddes avförsvarsdepartementet, där man öppnade arkiven.I den undersökningen finns inget som tyder på attnågot fel skulle ha begåtts. Det som är intressant nuär de ryska uppgifterna. Det har också kommit endel andra uppgifter som rör svenska förhållanden.Detta skall vi undersöka, och sedan kan vi föradebatten på fast mark.Anf. 74 ():Herr talman! Gungfly eller inte, men om ni hadevelat plocka fram dessa uppgifter -- inte minst medhänsyn till de anhöriga som fortfarande lever iovisshet -- hade ni kunnat göra det mycket tidigare.Nu ser det ut som om det är de senaste sovjetiskauppgifterna som gör att den villtillsätta en utredning. De uppgifter som finns i desvenska arkiven har ju funnits tidigare.Anf. 75 Utrikesminister ():Herr talman! Man har redovisat vad UDs arkivinnehåller, och det är offentliggjort. Det nya är deuppgifter som har kommit fram från sovjetisk sidaoch som innehåller någonting helt annat. Det ärvärt att undersöka.Anf. 76 ():Herr talman! Det innebär således att man när detgäller de svenska arkiven behöver inte göra någotannat än att hänvisa till utredning. Sedanskall man gå in i de sovjetiska arkiven. , detta är inte riktigt trovärdigt. Skall detbli verklighet, skall man redovisa allt. Jag är gladöver att ni gör det. får man komma medsjälvkritik och göra omvärderingar. Det kostar på,men det kunde ni också kosta på er.Anf. 77 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tror att är etttrovärdigt sanningsvittne beträffande det senare, sådet bestrider jag inte. Jag tycker att självkritik ärbra.Jag har ingen annan ambition än att ur svenskaarkiv, vilka de än är, plocka fram allt som finns föratt belysa denna fråga. Men jag knyter också storaförhoppningar till det sovjetiska agerandet.Därigenom tror jag att vi kan få fram sanningen,och då skall vi föra en ny debatt.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1990/91:462 om de albanskaflyktingarnaAnf. 78 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omjag har för avsikt att vidta någon åtgärd för att sökaförmå de italienska myndigheterna att ändra sininställning till albanska flyktingar.Italien är i likhet med bundet avförpliktelserna Genèvekonvention omflyktingars rättsliga ställning. Denna konventionförbjuder en fördragsslutande stat att avvisa enflykting till ett land där denne löper risk för politiskförföljelse.Det är inte möjligt att fastställa om dealbaner som det här är fråga om drabbas av någonpåföljd, om de återvänder till , dvs. om deverkligen är flyktingar i Genèvekonventionensmening. Det har förekommit uttalanden avmyndigheter i om att dessa flyktingar inteskall bestraffas -- vad uttalandena nu är värda.Självfallet anser vi dock att albaner, som söker asyli ett annat land, inte skall återsändas till sitthemland utan att först en noggrann undersökningav förhållandena där skett. I det sammanhangetmåste klarläggas om den enskilde riskerar attutsättas för politisk förföljelse.Jag har svårt att föreställa mig att inte också Italienskulle respektera principen om non-refoulement,dvs. den princip som innebär att en stat inte får --och citerar jag -- ''utvisaeller avvisa flykting till gränsen mot område varesthans liv eller frihet skulle hotas på grund av hansras, religion, nationalitet, tillhörighet till visssamhällsgrupp eller politiska åskådning''.Anf. 79 ():Herr talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret och för att han orkade med även dennasista fråga i den långa frågeraden.Det här är naturligtvis en känslig fråga eftersomden berör ett . Just därför tycker jag dockatt det är angeläget att vi agerar. Även i deninternationella debatten har det framförts kritikmot EG för sätt att hanteraflyktingpolitiken.När utrikesministern säger att han har svårt attföreställa sig att inte skulle respekteraprincipen i om att inte avvisaflyktingar, blir jag litet förvånad.Pressrapporteringen från händelserna i ärganska entydiga. Italienska myndigheter haruppträtt på ett sätt som även har fått FNsflyktingkommissarie att reagera. Det är vältämligen klarlagt att man både genom fartygen iAdriatiska havet och genom uppträdandet iBrindisi har försökt förmå dessa flyktingar attåtervända till Albanien.Bakgrunden till min fråga är att jag menar attSverige har gjort för litet för att främja enutveckling mot demokrati i . Man kanjämföra med vad vi gjorde för grannlandGrekland, när var en diktatur. Sverigehar t.ex. ingen ambassad i , vilket längehar förvånat mig.Jag måste fråga utrikesministern om det, trots attdet berör ett , är otänkbart att tarupp denna fråga med den italienska regeringen.Situationen i är sådan -- jag menar attAlbanien är hårdaste diktatur -- att detborde vara ganska självklart att flyktingar därifrånskulle få en i andra länder.Anf. 80 Utrikesminister ():Herr talman! Jag skall träffa den italienskeutrikesministern . Jag skall dåorientera mig mer i ämnet. Det lovar jag.Anf. 81 ():Herr talman! Jag är i och för sig tacksam för det.Jag hoppas bara att inte alltför många olyckorhinner inträffa . Jag hoppasverkligen att utrikesministern tar den här debattensom ett incitament för att på allvar ta upp den härmycket allvarliga frågan vid det sammanträffandet.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:162Anf. 82 Utrikesminister ():Herr talman! Med åberopande av gällande lagrumi riksdagsordningen vill jag tala om att jag på grundav utrikes resa inte kan inom den föreskrivna tidensvara på interpellation nr 162 av kidnappade barn med utländska pappor. Jag ärdock beredd att göra det så snart som möjligt.AjouneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera frågestunden till kl. 18.00Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.21 § Svar på fråga 1990/91:459 om ett eventuelltavtal med EG inom jordbruksområdetAnf. 83 Jordbruksminister ():Herr talman! har med hänvisningtill utrikeshandelsministerns information om EES-förhandlingarna frågat utrikeshandelsministern omden förbereder ett bilateraltavtal med EG inom jordbruksområdet i anslutningtill ett , med syfte att försämra detsvenska gränsskyddet, och vad överläggningarna iså fall omfattar.Jag besvarar frågan i utrikeshandelsministernsställe.Själva jordbrukspolitiken ligger utanför de nupågående förhandlingarna om ett eventuellt . lade dock EG ett bud på vissadelar av jordbruksområdet som ingår i detförhandlingsmandat som fastställts förkommissionen. I detta ingår förslag tillharmonisering av reglerna för det fytosanitära, dvs.växtskydds-, området och det veterinära området.Det föreslogs även ett ömsesidigt avskaffande avtullar och kvantitativa restriktioner. Den sistapunkten i förslaget gällde ensidiga koncessionerfrån EFTA-ländernas sida för de minst gynnadeländerna och regionerna i gemenskapen, den s.k.cohesionen.Sammantaget ansåg EFTA-länderna att EGs budvar alltför långtgående. Efter diskussioner mellanEFTA-sidan och har därefterbeslutats att bilaterala konsultationer skall inledasmellan EFTA-länderna och EG. Också närkonsultationerna förs bilateralt sker de inom ramenför EES-förhandlingarna. Möjligen kommer dessakonsultationer att resultera i bilateralajordbruksuppgörelser mellan de enskilda EFTA-länderna och EG, men under ett EES-paraply. Deveterinära och fytosanitära frågorna behandlasdock fortfarande multilateralt.Sverige har liksom flertalet EFTA-länder haft flerainformella samtal med kommissionen omjordbruksfrågorna. Vid dessa har bl.a. ömsesidigatullsänkningar och andra handelslättnader påjordbruksprodukter diskuterats samt cohesion.Vad gäller cohesion är cirka hälften av produkternapå EGs kravlista redan tullfria i . Härutöverhar erbjudit handelslättnader för vissaprodukter, främst sådana som vi inte självaproducerar eller som är av intresse för i första handmedelhavsländerna t.ex. vattenmeloner, bereddakronärtskockor, kakaosmör, auberginer, squashoch sparris. Detta under förutsättning bl.a. av enallmän balans i EES-avtalet.I de bilaterala samtalen har presenterat enlista för EG huvudsakligen innehållande bereddajordbruksprodukter för vilka svenskt jordbruk ochlivsmedelsindustri uttryckt starka önskemål omhandelslättnader på EG-marknaden. Från svensksida har vi i diskussionerna även föreslagit enbreddning av en eventuell framtida bilateraljordbruksuppgörelse att omfatta handelslättnaderför jordbruksråvaror. I ett sådant arrangemang kanockså andra handelspåverkande element som t.ex.EGs exportsubventioner dras in. För att enbilateral jordbruksuppgörelse skall vara ömsesidigtförmånlig, vilket är målet, måste Sverigenaturligtvis också medge EG handelslättnader påden svenska marknaden. I denna process har någraav utgångspunkterna på svensk sida varit att få tillstånd en utjämning av handelsvillkoren mellanSverige och EG och förbättra den svenskalivsmedelsexportens förutsättningar på EG-marknaden inom ramen för en balanseraduppgörelse.Vad gäller jordbruket i EES-processen är manfortfarande inne i en samtalsfas. Formellaförhandlingar har ännu inte inletts. Berördaorganisationer i liksom riksdagensjordbruksutskott hålls informerade om läget sålångt detta förhandlingsmässigt är möjligt.Anf. 84 ():Herr talman! Jag ber att få tackajordbruksministern för svaret på frågan. Den varvisserligen ställd till ett annat statsråd, men jagförstår att ärendefördelningen är sådan att det ärjordbruksministern som skall svara på den.Jag har ställt frågan mot bakgrund av rykten, sombörjade cirkulera för sedan, om att ocksåSverige förberedde olika åtgärder på jordbruketsområde och mot bakgrund av en passus i deninformation som utrikeshandelsministern gav iriksdagen den 7 mars.Jag är något förvånad över att regeringen heltplötsligt inleder bilaterala förhandlingar med EGom jordbruksfrågorna. Jag skulle vilja frågajordbruksministern på vilket riksdagsbeslut hanstöder sig när han inledde dem. Vilka produkteranser att skall sälja inomEG-området? Vilket utbyte tror regeringen att manfår med det? Jag tycker att jordbruksministernkunde ha presenterat den här frågan i EFTA-delegationen, som ju har att följa förhandlingarnamellan och EG. Jag upplever attjordbruksministern försöker lyfta injordbrukspolitiken i Europafrågan på ett sätt somkan skada vitala intressen för svenskt jordbruk. Detverkar som om med jordbruket som insatsförsöker köpa framgång på något annat område.Jag tycker det är ganska allvarligt. Svensktjordbruk får inte vara en bytesvara för att Sverigeskall vinna framgång på något annat område i EES-förhandlingarna.Anf. 85 Jordbruksminister ():Herr talman! Det cirkulerar ofta alltför mångarykten i jordbrukspolitiska sammanhang. Det ärinte någonting nytt. Så har det tyvärr varit oftakring jordbrukspolitiken både i vårt land och iandra länder. Det finns inget skäl att ta fasta pårykten, utan man bör i stället ta fasta påsakförhållandet.Per-Ola säger att han vill ha svar på fråganom varför helt plötsligt startar dessaförhandlingar. Det svaret har jag redan gett:Sverige har företrätt den linjen -- detta ligger juinom ramen för EES-förhandlingarna -- att vi bordeha multilaterala avtal, dvs. hela EFTA i förhållandetill hela EG. Men våra broder- och systerländer iEFTA, , , och andra, haricke önskat detta. Man har, vid en bedömning avförhandlingssituationen med EG, sagt att man villgå fram bilateralt i stället. Det har vi accepterat.Det är som har tagit ställning tilldessa frågor. Det är ju som harbeslutat sig för att inleda samtal -- fortfarande ingaformella förhandlingar -- med alla EFTA-länder varför sig kring jordbruksfrågorna. Tidtabellen är intenågonting som helt plötsligt har hittat på,utan den framkommer ur samtalen mellan EFTA-länderna och EG och bestäms av när gick ut med en inbjudan till de härsamtalen.När det sedan gäller informationen till riksdagenhar vi många skäl att hålla informerad.Det är utrikeshandelsministern som håller sammanalla förhandlingar och ger information till EFTA-delegationen. Hon har också lämnat eninformation om EES-förhandlingarna här iriksdagen. Där har hon tagit upp just att de härsamtalen pågår. Det är ju bakgrunden till Per-OlaErikssons fråga. Vi har den arbetsfördelningen attjag håller jordbruksutskottet informerat.Jordbruksutskottet har också fått information i denhär frågan och kommer självfallet, om vi kommerin i förhandlingar, att få fortlöpande informationäven , men vi vet ju ännu inte om det blirförhandlingar. Samtal förs , och sedan får EG taställning till, i kommissionen och rådet, huruvidaman anser att det är grund för förhandlingar.Anf. 86 ():Herr talman! Jag har, som jordbruksministernsäger, ställt frågan mot bakgrund av en mening iutrikeshandelsministerns information den 7 marssom löd: ''Inom ramen för en tillfredsställandehelhetslösning som också beaktar Sverigesoffensiva intressen -- bl.a. vad gällerlivsmedelsprodukter -- kan ytterligareliberaliseringar aktualiseras. ''Jag vill veta vad dessa syftar till. Vilka produkterär det som diskussionen handlar om? Det är ganskaangeläget att få veta om vi därmed sänker svensktgränsskydd. har beslutatatt vi skall slå vakt om det svenska gränsskyddet påjordbruksprodukter. Vad kommer detta att ge föreffekter för jordbruket? På vilket sätt kommerdessa förhandlingar att harmonisera, ochharmoniserar de med det jordbrukspolitiskabeslutet ?Anf. 87 Jordbruksminister ():Herr talman! Det handlar, som jag sade, om enbalanserad uppgörelse. Det handlar inte om attsälja ut jordbruket mot andra fördelar, som jag trorPer-Ola refererade till i debatten. Det härär en förhandling som förs på jordbruksområdet.Det har jag väl redan klarat ut?När det gäller cohesionen har jag räknat upp någravaror här. I övrigt är den svenska listan överoffensiva intressen ganska omfattande. Den tarframför allt upp många olika bereddajordbruksprodukter och livsmedel där vi nu mötermycket stora tullar inom EG. Dessa bereddaprodukter utgör ett ganska brett spektrum avsvenska livsmedel. Det är också fråga om ettostavtal. är det enda EFTA-land som intehar ett ostavtal med EG. Även köttprodukter ärföremål för diskussion.Om vi skulle bli medlemmar av EG -- och riksdagenhar med stor majoritet uttalat att , medbibehållen neutralitet, har den ambitionen -- måstevi hur som helst sänka vårt skydd, som ju är högreän EGs, till EG-nivå. Det är då självfallet en fördelför oss om vi kan få svenskalivsmedelsintressen och jordbruksprodukter attkomma in i EG till lägre tullar än . Det vore enstark fördel för svensk industri.Anf. 88 ():Herr talman! Det är viktigt att regeringen i detfortsatta arbetet med dessa förhandlingar hållerberörda organ i ordentligt informerade.Dit räknar jag EFTA-delegationen, som skallfungera som bollplank mellan regeringen,och även andra berörda organ.Nu säger jordbruksministern att det handlar omberedda jordbruksprodukter, ost osv., och det kanju vara bra. Men jag vill avslutningsvis säga tilljordbruksministern: inte ut svenskt jordbrukför en liter vodka om ni inte får något tillbaka.Anf. 89 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är heller inte min ambition attgöra så. Det finns tvärtom ett starkt intresse för ossatt ge svensk livsmedelsindustri och svensktjordbruk bra villkor när det gäller att komma in påden stora marknad som EG innebär. EGs marknadomfattar 320 miljoner eller kanske flerkonsumenter. Som vi alla vet är matvaror någotsom vi i stort sett köper . Det är alltså enutomordentligt stor och spännande marknad.Vi vet ännu inte om vi har möjlighet att ge svensklivsmedelsindustri och svenskt jordbruk tillfälle attkomma in tidigt med vissa produkter utan att mötaEGs nuvarande höga tullar och andra hinder. Detär en stor fördel att komma in på EG-marknadentidigare än i en situtation där vi plötsligt blirmedlemmar.Anf. 90 ():Herr talman! Jag vill ställa en sista fråga om någotsom jordbruksministern ännu inte har svarat på.Jag har ställt den förut. Hur stårdetta agerande i överensstämmelse med detjordbrukspolitiska beslut som fattades ?Anf. 91 Jordbruksminister ():Herr talman! Det står helt i överensstämmelse meddet jordbrukspolitiska beslut som vi fattade i fjol.Detta sker inom ram.Regeringen håller informerad. EFTA-delegationen, bollplanket, får informationen iförsta hand genom utrikeshandelsministern. Vifrån informerar ocksådirekt till jordbruksutskott, som ju ärdet utskott som närmast är berört. Det är självfalletett intresse för regeringen att allautskott får en fullödig och bra information.Överläggningen var härmed avslutad.22§ Svar på fråga 1990/91:436 om tillsynenöver den psykiatriska vårdenAnf. 92 Socialminister ():Herr talman! har frågat migvilken tillsyn som förekommer överpsykiatriska sjukhus och vårdhem för att övergreppliknande det norska Sol-fallet skall kunnaundvikas. Frågan föranleds av ett fall, då en patientregelbundet misshandlats av främst outbildadpersonal inom den psykiatriska vården i Norge.Sedan år 1983 har sjukvårdshuvudmännen enligt enförordning (SFS 1982:772) skyldighet att tillsocialstyrelsen anmäla vissa skador och sjukdomarsom inträffat i hälso- och sjukvården.Socialstyrelsen har meddelat föreskrifter ochallmänna råd (SOSFS 1982:79, omtryckt 1988:16)som komplement till förordningen. I dessaframhålls vikten av att polisanmälan görs vidmisstanke om att en patient misshandlats ellereljest utsatts för övergrepp från personalens sida.Socialstyrelsens enheter för regional tillsyn följeroch utreder alla de fall som anmäls enligt dessaföreskrifter.Vissa psykiatriska sjukhus, nämligenregionsjukvårdsenheterna för vård av särskiltvårdkrävande patienter, har också regelbundetinspekterats av med något årsintervall. Vid dessa besök har styrelsensrepresentanter samtal med alla de patienter somönskar ett sådant. Många patienter skriver ochringer också till om olika problem ivården, vilka sedan utreds av styrelsen.Användningen av tvångsåtgärder i enlighet med lag(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vårdi vissa fall har följts upp vid olika tillfällen, senastvad gäller alla utskrivningar från tvångsvård år1988.De regionala tillsynsenheterna i socialstyrelsensnya organisation har goda möjligheter att fortsättaden aktiva tillsyn som utövats inompsykiatrin för att bevaka patientsäkerheten. Närdet gäller de enskilda vårdhemmen är detlänsstyrelsen i det län där vårdhemmet är belägetsom svarar för tillsynen. I komplicerade fall harsocialstyrelsen kopplats in för att medexpertmedverkan utreda förhållandena.För att motverka övergrepp är det också viktigt attde ansvariga inom den psykiatriska vården genomegentillsyn uppmärksammar eventuellamissförhållanden och är lyhörda för klagomål frånpatienter och anhöriga. Det är också angeläget attfortlöpande utveckla och förbättra personalensfortbildning och underlätta rekrytering avkompetent och utbildad personal till olikavårdenheter.Inom varje landsting finns också enförtroendenämnd till vilken patienter och anhörigakan vända sig med sina klagomål. Dessutom utövarjustitieombudsmannen tillsyn över hälso- ochsjukvården, som även innefattar inspektioner avpsykiatriska kliniker.Anf. 93 ():Herr talman!