prot · GF0910 · 1991-10-15 00:00:00 — Då skall man komma ihåg att dennordligaste delen representerar en tredjedel avlandets yta. Om en kirunabo vill ha någon form avkontakt med postens regionkontor, måste han flyga65 mil för att uppnå denna kontakt. Jag har väldigtsvårt att översätta detta till regionalpolitik, för detär ju det ansvaret som vi såsom politiker til syvendeog sidst har.Regionalpolitiken kan inte helt överlämnas tillpostverket och dess styrelse. Vi måste såsompolitiker ha en åsikt. Därför frågade jag statsrådetom han inte kunde göra en ordentlig analys avsituationen. Detta är för oss början till enregionalpolitisk nedrustning. Det är lika dumt somatt påstå att stockholmarna får lika bra service avposten, om man lägger stockholmarnasregionkontor i . Det är ju sådantavstånd det är fråga om. Jag måste därför upprepamin fråga, som jag tycker är oerhört viktig, iförhoppning om att få ett bredare svar: någon form av engagemang i den viktigasamhällsuppgift som postens service är?Anf. 137 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan försäkra Sten-OveSundström att jag och regeringen känner ettoerhört starkt ansvar för regionalpolitiken iNorrland. Men till skillnad från Sten-OveSundström tror jag inte att vi förbättrar den genomatt placera ut ett antal regionkontor för postverketi den norrländska terrängen. Helt andra åtgärdermåste till. Jag skall gärna svara bredare på fråganom vi är beredda att göra en analys av detta. Jagkan svara ja på den frågan. Jag skall ta upp dennasak med postverket och höra vad som ligger bakom.Men vi måste vara eniga om en sak: vi löser inteNorrlands regionalpolitiska problem genom attvidta denna typ av åtgärder.Däremot finns det en risk med den linje som företräder, alltså att regeringenskall gå in och ta över ett detaljstyrande ansvar förverket. Jag har den uppfattningen att ju mer viblandar oss i organisationsfrågorna, desto större ärrisken för en helt motsatt effekt. Det arbete sombedrivs inom regeringen för att tydliggöra statens,dvs. ägarens, roll och postverkets roll blir dådiffusare. Ju mer vi blandar oss i den löpandedriften, desto mindre möjligheter har vi sedan attkritisera det sätt varpå verksamheten bedrivs.Vad jag framför allt skall kontrollera är att brev,paket och betalningar förmedlas så att alla kan nåalla. Det är den viktigaste uppgiften.Regionalpolitiken sköter vi genom andra metoderän att gå in och detaljstyra postens verksamhet.Anf. 138 ():Herr talman! Jag tackar för denna kompletteringav svaret. Jag delar naturligtviskommunikationsministerns syn när det gällerdetaljstyrning. Riksdag och regering skallsjälvfallet inte detaljstyra verken. Men det är ändåviktigt att man följer verksamheten i de fall mankan tvingas att gå in och ta några i örat, om dedirekt motarbetar den regionalpolitik som förs avriksdag och regering. Det är väldigt viktigt att vi ärobservanta på detta.Jag anser inte att man kommer åt problemengenom att inrätta en massa regionkontor iNorrland -- tvärtom. Men det är viktigt hur manplacerar dem. När det gäller en så pass stor yta somdet här trots allt är fråga om med ett enda kontor,måste man se till att man får en någorlunda centralplacering, i detta fall i . Då hade kirrunabonbara haft till kontoret och hade haft mycketlättare att nå den service som ett regionkontorerbjuder. Det är inte antalet regionkontor som ärdet viktiga utan hur man placerar dem. Det glädermig att statsrådet tydligen skall se på denna bit. Detär väldigt angeläget att man observerar justlokaliseringen av regionkontoren.Anf. 139 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi börjar tydligen bli eniga. Vi görbefolkningen på alla andra orter utom Luleåbesvikna, om vi lägger regionkontoret där. Om detskulle bli så som vill, fick jagantagligen nya frågor om varför regionkontoreninte läggs på den plats som postverket från börjanhade avsett.Avsikten är att göra rundare utan attkostnaderna för postverket ökar på ett orimligtsätt. Jag tror att kommer attbli nöjd, om vi håller portoutvecklingen inomrimliga gränser och överlåter organisationen åtpostverket. Om vi tar över detaljregleringen, har vitill slut postens hela administration påkommunikationsdepartementet. Den utvecklingenvill vi inte se.Anf. 140 ():Herr talman! Det senaste kan jag instämma i. Detär riktigt att man skall vara försiktig med attdetaljstyra. Men ibland måste man gå in, när sakeruppenbarligen blir fel såsom i detta fall. Men närdet gäller en så här stor del av landet, är jag heltövertygad om att vi åstadkommer minsta möjligamissnöje, om vi lägger regionkontoret i mitten, idetta fall i . Denna typ av struktureringaråstadkommer trots allt missnöje.Överläggningen var härmed avslutad.46 § Svar på fråga 1991/92:21 omsambeskattningen av makars förmögenhetAnf. 141 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig närregeringen avser att föreslå att avskaffasambeskattningen av makars förmögenhet.Redan till taxering slopasförmögenhetsskatten på arbetande kapital. Förslagom detta bereds inomregeringskansliet. I det sammanhanget prövar viockså förusättningarna -- bl.a. det statsfinansiellautrymmet -- för att redan nu ta ytterligare steg motförmögenhetsskattens slopande. En fråga somnaturligt kommer upp i en sådan diskussion ärsambeskattningen. Innan beredningen haravslutats kan jag inte lämnaHugo Hegeland det exakta besked han efterlyser.Som framgår av regeringsförklaringen kommer viemellertid att avskaffaförmögenhetsskatten.Anf. 142 ():Herr talman! Jag får väl börja med att gratulera BoLundgren till utnämningen som statsråd. Jag villockså tillägga att det gläder mig att åtminstonenågra statsråds utnämning bottnar i en obestridligkompetens på det område de är satta att sköta.Beträffande svaret får jag väl tacka för att BoLundgren har kommit hit och försökt att svara påmin fråga, men jag kan ju inte hoppa i taket försvaret, eftersom jag inte får något positivt besked.Man skall tänka på att denna sambeskattning avförmögenhet har funnits mycket länge, men 1970,om jag inte minns fel, infördes särbeskattning närdet gäller inkomster. Det måste då ha varit ett rentförbiseende att man inte också infördesärbeskattning när det gäller förmögenheter. Omäkta makar har var sin förmögenhet ochäktenskapsförord är förmögenheterna resp. makesenskilda egendom, och de har inte giftorätt och änmindre arvsrätt till varandras enskilda egendom.Det är alltså resp. makes helt enskilda egendom.Men trots detta skall en make vara med och betalaförmögenhetsskatt på den förmögenhet som denandra maken råkar ha med sig i boet. Detta är ju ioch för sig inte en nackdel, men jag tycker ändå attdet är en orättvisa. Det finns en distinktion. Mankan i och för sig inte säga att förmögenhetsskattenär orättvis, utan den är orimlig, medan jag anser attsambeskattningen av förmögenhet är orättvis.Detta tycker jag är en viktig distinktion att göra.Distinktioner underlättar livet, medan sanktionerförsvårar det. Därför undrar jag om Bo Lundgrenändå inte skall anstränga sig att påskyndaavvecklingen av denna orättvisa sambeskattningsom finns. Och det är naturligtvis mycket tacksamt,men det kommer naturligtvis att ta tid innan vi fårned förmögenhetsskatten till noll, så det kan tamycket innan denna orättvisa elimineras.Anf. 143 Statsrådet ():Herr talman! Blotta faktum att hoppa i taket skulle ha fått mig att övervägaett mer konkret svar. Men förmögenhetsskattenskall ju slopas . Det innebär inte kommer att ha kvarsambeskattning av förmögenhet. Det kommer inteatt finnas någon förmögenhetsskatt över huvudtaget.Prioriteringen från regeringens sida måstesjälvfallet vara att i första hand undanröja den delav förmögenhetsskatten som är mest negativ urtillväxtsynpunkt, dvs. förmögenhetsskatten påarbetande kapital, som låser in kapital som höjerkostnaderna för mindre företag.När vi i regeringen sedan går vidare och helt sloparförmögenhetsskatten måste vi naturligtvis avvägadet tillgängliga statsfinasiella utrymmet mot vadsom behövs för tillväxten. Men jag kan försäkraHugo Hegeland att det är mycket intressant ochstimulerande att hålla på med ett arbete sominnebär att man helt sloparförmögenhetsskatten. Då finns detproblem som mycket riktigt sadeatt vi har haft under hela den tid som vi har haftförmögenhetsskatt i Sverige.Anf. 144 ():Herr talman! Det är naturligtvis riktigt som BoLundgren säger, nämligen attförmögenhetsskatten, framför allt på arbetandekapital, verkar negativt. Däremot kan man säga attsambeskattningen inte verkar negativt på det sättetatt den har förhindrat några äktenskap. Det tror jaginte. Det är en börda som man gärna betalar för. Pådet sättet kan man naturligtvis fortsätta med den.Men jag tycker ändå att detta är ett animalistisktinslag i beskattningen. Att man successivt minskarförmögenhetsskatten och kommerned till noll är naturligtvis ett sätt att gå fram. Dåförsvinner givetvis problemet.Nu säger statsrådet att man kommer att avskaffa förmögenhetsskatten.Men betyder det att räknar med atthan också kommer att vara statsråd ?Anf. 145 Statsrådet ():Herr talman! Jag förutsätter att den kloka politiksom regeringen kommer att föra kommer attinnebära att regeringen sitter kvar under dennamandatperiod och även för att kunna föra in i enekonomisk situation med ökad tillväxttakt ochannat som ger utrymme för ytterligareskattesänkningar.Anf. 146 ():Herr talman! Jag instämmer gärna i denförhoppningen.Överläggningen var härmed avslutad.47 § Svar på fråga 1991/92:31 omskattskyldigheten för biodlingAnf. 147 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om närjag är beredd att avskaffa skattskyldigheten försådan biodling som ej är näringsverksamhet.En förutsättning för att en skattepliktig inkomstskall uppkomma för en hobbybiodlare är attverkamheten går med vinst. Avdrag får göras för dekostnader som uppkommit i verksamheten.Gårverksamheten med förlust får avdrag görasför underskottet mot intäkten nästa år.Till grund för reglerna ligger principen om enlikformig inkomstbeskattning. När det gällerbiodling missgynnade de tidigare reglerna dem sombedrev yrkesmässig biodling, eftersom de intekunde konkurrera med hobbybiodlarna påskattemässigt lika villkor.Av bl. a miljömässiga skäl kan det finnas anledningatt ändra reglerna vad avser några enstaka bikupor.Jag är dock inte beredd att nu ta ställning på dennapunkt.Anf. 148 ():Jag tackar biträdande finansministern för svaret.Även om jag jag ser en viss öppenhet för att ändrareglerna är jag något besviken över att besked intevar mer konkret.Hobbybiodlare är entusiaster. De är oftapensionärer och upplever sig nu plötsligt varadrabbade av två stora hot. Det ena hotet är ett litetspindelhjul, som dess bättre inte kan skyllas påpolitiska beslut i denna kammare. Det andra hotetär de nya skattereglerna. Enligt dessa skattereglertvingas alla hobbybiodlare att föra anteckningaroch spara räkningar, kvitton, m.m. så att kontrollkan ske av deklarationen. Allt från kostnader fördrottningbyte, inköp av fodersocker ochhonungskärl, till kostnader för elström, vatten ochegen bil måste bokföras liksom intäkter vidhonungsförsäljning. Vid större inköp, t.ex. avbikupor, medges förslitningsavdrag som vanligenfördelas på fem--. Dessa handlingar skallsparas . Det är orimligt att allahobbybiodlare skall behöva utsättas för dennapappersexercis.Anf. 149 Statsrådet ():Herr talman! Jag kommer att uppehålla mig vidskattefrågan. Jag inser att det även kan finnas andraproblem när det gäller biodlingen. Och det äralldeles uppenbart att det i skattelagstiftningenibland finns behov av att dra gränser som kankomma att påverka en del negativt.Eftersom det är min ambition att ändraskattelagstiftningen i en riktning som minskarkrångel och byråkrati och förenkla tillämpningenbåde för skattskydliga och för dem som har atthantera skattelagstiftningen, finns det anledning attse över gränsdragningen i detta sammanhang.Eftersom jag har haft förhållandevis på migatt studera frågan i detalj och eftersom det finnsandra gränsdragningsfrågor som man måstefundera över när det gäller inkomstbeskattningen,kommer vi att belysa frågan i en eller annan form.Jag hoppas att förhållandevis snart kunna läggafram förslag som innebär förenklingar och minskatkrångel i detta avseende. Men innan jag närmarehar studerat vilka problem som finns och vilkagränsdragningsproblem som kan uppkomma meden ny gräns, är jag inte beredd att komma med ettkonkret svar i dennna fråga.Anf. 150 ():Herr talman! Det gläder mig att höra attöppenheten finns och är tydlig. Kontroll,uppgiftslämnande och beskattning gör att mångabiodlare som har bara några kupor håller påatt tappa stinget och överväger att avveckla sinverkamhet. Då finns det risk för att bina ochbikuporna i naturen försvinner. behövs förpollineringen, eftersom det ger frukt på vårafruktträd. Detta är alltså även ur samhälletssynvinkel en viktig verksamhet som biodlarnabedriver.Anf. 151 Statsrådet ():Herr talman! Jag är fullt meveten om de effekterdet skulle få om man inte får en tillräckligomfattning på biodlingen, bl. a. när det gällerpollineringen. Och det är naturligtvis min ambitionatt jag, som jag ser till att denyrkesmässiga biodlingen får rimliga arbetsvillkor,också ser till att hobbybiodlingen kan ha sting äveni fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.48 § Svar på fråga 1991/92:23 ommedlemskapsförhandlingarna med EGAnf. 152 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkenden ambition är i fråga omtidtabellen för svenska medlemskapsförhandlingarmed EG mot bakgrund av uttalanden avstatsministern och mig.Enligt regeringsförklaringen i den 4oktober 1991 kommer regeringen med all kraft attverka för att möjligt blir fullvärdigmedlem av EG.Detta innebär också att vi önskar komma in i enförhandling med EG så snart som möjligt.Anf. 153 ():Herr talman! Låt mig först gratulera UlfDinkelspiel till det mycket viktiga arbetet som EG-statsråd i regeringen. Jag hälsar även UlfDinkelspiel välkommen till kammaren.Jag vill också tacka för svaret på frågan som ju rätarut de frågetecken som onekligen uppstod när CarlBildt efter besöket i uttalade sig på ettsådant sätt att man fick ett helt annat intryck än detsom regeringsförklaringen förmedlade och som UlfDinkelspiel själv gav uttryck för i TV-programmetMagasinet. Jag hade inga som helst invändningarnär jag såg redovisningar iMagasinet. Jag blev däremot desto mer förvånadnär jag kunde läsa i där ju finska tidningar somHuvudstadsbladet hävdade att han har sagt att hankan tänka sig att dröja med de svenska EG-förhandlingarna om det finns garantier för attövriga satsar på fullvärdigt medlemskap iEG.I Svenska Dagbladet talas det om gemensammanordiska förhandlingar med turboeffekt. Och iDagens Nyheter hävdas det som jag har tagit upp imin fråga, nämligen att har uttalat att detkunde vara en fördel att ta en fördröjning avförhandlingarna om hela som region komin i gemenskapen.Jag har ställt den här frågan för att få den klarhetsom nu har skapat. Det är UlfDinkelspiels uttalanden och regeringsförklaringensom gäller och inte det statsministern sade efterbesöket i . Det är inte bra om det skapasintryck av att regeringen ger ett annat besked tillvåra finska vänner i än de besked somden ger här i Sverige.Anf. 154 Statsrådet ():Herr talman! Först och främst vill jag tacka MatsHellström för de vänliga orden och hansvälkomsthälsning.Jag tror att missförstånden bottnar inte så mycket istatsministerns uttalanden som i olikapressrapporter och tolkningar av vad han sade. Påen fråga vid presskonferensen i sadestatsministern att det nordiska perspektivet ärviktigt och att det vore en fördel för om vifick en nordisk utveckling i samma riktning. Om enoch annan svensk komplikation uppkommer, vilketjag inte tror, får vi vara beredda att ta den. Vad somligger i det här är först och främst att det inte kanbli fråga om gemensamma förhandlingar. Det kanmöjligen bli fråga om parallella förhandlingar, somdet förmodligen blir med . Därnästuppstår frågan om ikraftträdandet. Då kan detexempelvis vara på det sättet att EG vill lägga ihopdessa tidsmässigt. Man kan inte utesluta att ensådan situation uppstår. Men vår ambition är ochförblir att bli medlemmar 1995. Och jag tror attMats och jag är eniga på den härpunkten, och det framgår också av hans uttalanden.Anf. 155 ():Herr talman! Ja, vi är eniga, och det är bra.Eftersom tre olika tidningar har gjort så olikatolkningar av vad statsministern har sagt iHelsingfors vore det bra om denna stramhet ifortsättningen också präglar regeringensuttalanden utomlands.Anf. 156 Statsrådet ():Herr talman! Om detta uttalande har bidragit tillatt skapa full klarhet är jag bara tacksam.Överläggningen var härmed avslutad.49 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1991/92:11 till utrikesutskottet50 § BordläggningFöredrogs och bordladesPropositionerna1991/92:18 Ändringar i försäkringsrörelselagen1991/92:21 Teckning av aktier m.m. i Nordbanken1991/92:34 Upphävande av lagen (1983:1053) omskatt påomsättning av vissa värdepapper51 § Kammaren åtskildes kl. 18.58.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m.ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.