prot · GF0933 · 1991-11-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:33Onsdagen den 27 novemberKl. 9.001 § Anmälan om tillägg till försök med nyadebattformerAnf. 1 TALMANNEN:I meddelande 1991/92:18, daterat ,angavs förutsättningarna för försök med nyadebattformer i framför allt ärendedebatter. Avförbiseende blev rekommendationen beträffandereplikskiften ofullständigt redovisad. Förutom vadsom angavs i meddelande 18 innebärrekommendationen beträffande dessa attledamöter som deltar i ett replikskifte bör tala frånsin bänk i stället för från talarstolen.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 november.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1991/92:13 till konstitutionsutskottetMotionerna1991/92:N8--N16 till näringsutskottet1991/92:Sk20--Sk23 till skatteutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1991/92:KU3, KU4, KU6, KU7, KU9 och KU15,betänkande 1991/92:JuU10Utrikesutskottets betänkanden /92:UU3--UU75 § Ändring i tulltaxelagen, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU4 Ändring i tulltaxelagen, m.m. (prop.1991/92:28).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.6 § Säkerheten vid domstolarnaFöredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU1 Säkerheten vid domstolarna.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.7 § betänkande1991/92:JuU2 Rattfylleri.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.8 § Ersättare för justitieråd och regeringsrådFöredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU3 Ersättare för justitieråd ochregeringsråd (prop. 1990/91:66 delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.9 § Personutredning i brottmålFöredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU4 Personutredning i brottmål (prop.1991/92:2).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.10 § Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslagFöredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU5 Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslag (prop. 1991/92:8).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.11 § Upphovsrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU5 Upphovsrättsliga frågor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.12 § Konkursrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU6 Konkursrättsliga frågor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.13 § Sakrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU7 Sakrättsliga frågor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.14 § betänkande1991/92:SoU3 Äldrefrågor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.15 § betänkande1991/92:SoU4 Handikapp.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.16 § Barnbidrag m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1991/92:SoU8 Barnbidrag m.m.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.17 § Bevarande av kulturmiljöer ochindustriminnenFöredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU4 Bevarande av kulturmiljöer ochindustriminnen.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att de påföredragningslistan återstående ärendena,kulturutskottets betänkande KrU5,utbildningsutskottets betänkanden UbU4, UbU5och UbU6, trafikutskottets betänkande TU2,jordbruksutskottets betänkande JoU4 ochnäringsutskottets betänkanden NU5, NU6, NU8och NU11, skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.18 § Viss statlig lokalförsörjningFöredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU5 Viss statlig lokalförsörjning.Anf. 2 ():Fru talman, kammarledamöter! Som östgöte,representerande , skulle jag vilja sägatill er som inte har haft förmånen att besöka dettavackra landskap: Välkomna dit! Ta gärna en tur tillVadstena. är ett utmärkt turistmål.Jag garanterar er att ni får en trevlig upplevelse,särskilt om ni kommer på sommaren.Till ett besök i hör naturligtvis enrundvandring på . Det gamla 1500-talsslottet, ett Vasaslott, är en välkänd profil. Detreser sig vackert mot skyn när man närmar sig det,antingen man kommer norrifrån eller österifrånöver slätten.Men det är ett problem med slott.Tidigare var det omgivet av befästningsvallar. Mende revs , till stor sorg för oss som nuhar förmånen att få vistas i närheten av detta slott.Man har länge önskat en återuppbyggnad avbefästningsvallarna, som skulle ge sinagamla proportioner åter. En liten bit på väg harman kommit. En av är nu återuppbyggd.Den inrymmer landsarkivet i Östergötland.Den fråga det nu gäller är om vi skall kunna byggaupp de resterande delarna av eller omdetta ärende skall förhalas. Som jag sade tidigareär detta någonting som har diskuterats och önskatsmycket länge.När man fattade beslut om att byggaen vall och i den inrymma landsarkivet var detimplicerat i detta beslut att också resten av vallarnaskulle resas igen. tillstyrktebyggnationen, med den reservationen att resten avvallarna borde byggas upp inom en tioårsperiod.Så har inte blivit fallet, och jag ser med beklagandeatt kulturutskottets majoritet inte har tillstyrkt allade motioner som rekommenderar enåteruppbyggnad. Man har avstyrkt motionernamed hänvisning till att en kommitté är tillsatt,arkivdepåkommittén, vars betänkande nu är ute påremiss, och att man vill invänta dessaremissutlåtanden innan man tar ställning. Men, frutalman, jag vill påstå att det inte alls behövs.Oavsett hur det går med delningen av landsarkivensdistrikt, finns behov av uppbyggnad av deresterande vid slott.Behoven är av flera slag. Oavsett hur det går medlandsarkivet, om man kommer att dela uppdistrikten eller ej, är behoven av fler lokaler i dagså stora att de i sig är alldeles tillräckliga. Man fårnu använda sig av en rad icke arkivvänliga lokaleroch magasin för att förvara värdefullt material.Landsarkivet får också neka att ta emot material,exempelvis företagsarkiv och liknande, för att manabsolut inte har plats. Även om de delar som tillhörSmåland skulle flyttas, kvarstår behovet av flerlokaler.Östergötland är också ett s.k. intensivdataområde,vilket betyder att det finns stora behov påarkivvärdiga lokaler. Det är orimligt att tänka sigatt statliga myndigheter och alla kommuner iÖstergötland själva skulle bygga upp ordentligaarkiv. Det skulle bli mycket kostsamt och är nästintill omöjligt. Det styrker också att den bästa, mestrationella och billigaste vägen att gå är att bygga utbefästningsvallarna, så att de kan inrymma flerhyllmetrar.Det finns också andra kulturmiljöbehov som gör siggällande. har tack vare ett intensivtarbete från de intresserade, kommuner ochorganisationer börjat framstå som en av deviktigaste kulturattraktionerna i Östergötland.Man har lagt ner förfärligt mycket arbete och tid påatt restaurera invändigt.Vadstenaakademien, den lilla intensivt ocharbetande, mycket duktiga institutionen, har delsanvänt som repetitionslokal, dels haft fleraav sina föreställningar där. Akademiensutrymmesbehov skulle kunna tillgodoses omlandsarkivet kunde flytta ut ur och in i nyavallar.Jag vill inte uppehålla mig mer vid alla de godaargument som finns för en återuppbyggnad av deresterande utan hänvisar till de motionersom är väckta i ärendet och vill med detta, frutalman, yrka bifall till den meningsyttring som jagstår bakom. Där förelås att gerregeringen i uppdrag att stå för en snar fortsattutbyggnad av försvarsvallarna vid slott.Anf. 3 ():Fru talman! Till det betänkande som vi nubehandlar finns en rad motioner fogade som vi hartagit ställning till. Det gäller bl.a., precis somElisabeth redogjorde för, försvarsvallarnasutbyggnad vid . Jag tycker attElisabeth beskrev det på ett alldelesutmärkt sätt. Det är nämligen så att kulturutskottetockså har fått tillfälle att se denna fina och unikamiljö.Arkivverksamheten i vårt land visar på både storbredd och stor tyngd. Det handlar naturligtvis omkulturfrågor, men det handlar också om frågor somrättssäkerhet, offentlighet och sekretess,administrativ rationalisering, forskningens grunderoch mycket annat. Det handlar vidare omtillgänglighet. I denna kammare har vi vid fleratillfällen, inte minst när vi fattade beslutet omarkivlagen, återkommit till denna fråga. I mångtoch mycket har det just handlat om hur vi skall hadet med utbyggnaden av i ,användandet av dem och de behov som föreliggerför arkiven.I motioner till har förslag om olikautlokaliseringar från främst landsarkivförts fram. Så har för t.ex. del såvälJönköping, som Växsjö sagt sig varaintresserade och lämpliga utlokaliseringsorter. , som jag bäst känner till, har ensärskild kommitté arbetat för ett framtidalandsarkiv. Man har fört fram ett mycket ambitiöstförslag, men finansieringen är lika olöst somnär kommittén började sitt arbete.När det gäller utbyggnaden av i Vadstenaär vi i kulturutskottet överens, oavsett hur det blirmed utflyttning av arkivdelar från , om attslottsmiljön är mycket betydelsefull urkulturmiljösynpunkt och att den bör återställas.Likaså är vi överens om att det finns många behovsom kan tillgodoses vid en upprustning utöverarkivverksamheten, t.ex. lokaler för deninternationella Vadstenaakademien och förutställningar av skilda slag.Enligt bör redan i dagbegära en snar utbyggnad av slott.Utskottsmajoriteten anser däremot att riksdagennu inte bör göra ett uttalande i denna riktning.Anledningen är att arkivdepåkommitténsbetänkande, som innehåller förslag till enutvecklingsplan fram , är ute på remiss.Remisstiden går ut inom en inte alltför avlägsenframtid, nämligen . Vi menardärför att det är rimligt att såväl inväntaremissinstansernas uppfattning som vänta på attkommittén har fått slutföra sitt arbete.Fru talman! Jag yrkar bifall till kulturutskottetshemställan i betänkande 5 och avslag på det förslagsom redovisas i det till betänkandet fogademeningsyttrandet.Anf. 4 ():Fru talman! Om jag får, , uttryckamig litet vanvördigt skulle jag vilja säga attlandsarkivet i är ''knögfullt''. Hurdet än går med delningen av distrikten vet vi alla attdet kommer att ta åtskilliga år innan det bliraktuellt att flytta över ett enda arkiv, om det nu blirtill , eller . Under denhär tiden kommer värdefulla arkiv att fåhärbärgeras i icke-arkivvärdiga lokaler. Mankommer att tvingas att säga nej till arkiv, som pådet sättet riskerar att skingras. En hel del riskeraratt bli förstört, osv.En realistisk gissning är att vad man än kommerfram till när det gäller delningen av det storadistriktet, och , kommer vien lång bit in på tjugonde århundradet innan detblir aktuellt med någon överflyttning. i redan nu är så fullt och det inteskulle vara några som helst problem med att fyllaupp dubbelt så stora lokaler som finns, tyckerjag att det är ett dåligt argument att hänvisa till kanske eventuellt kommer fram till en delningav distrikten. Behovet av arkiv,kulturmiljöhänsynen, behovet av enåteruppbyggnad av slottsvallarna kommer attfinnas kvar ändå. I sig är det en viktigkulturmiljögärning att bidra till att slottsvallarnablir resta. Det ser väldigt konstigt ut påborggården. Tänk er en fyrkantig traditionellborggård -- men i är det bara en valluppbyggd och de andra existerar inte. Vadstenaslott är i och för sig litet asymmetriskt ochspännande, men det här är en asymmetri som intealls är spännande; det ser bara förvirrande ut.Jag tycker att argument tyvärr ärlitet grand som att gå som katten kring het gröt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet fattades efter 27 §. )19 § Vissa skolfrågorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU4 Vissa skolfrågor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 27 §. )20 § Bostäder för gäststuderande m.fl.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU5 Bostäder för gäststuderande m.fl.Anf. 5 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas en avalla de detaljer som tillsammans gör det möjligt attinternationalisera utbildningen och forskningen.Det handlar om att ställa upp med bostäder förgäststuderande m.fl.Utskottet har varit överens om att det ärbetydelsefullt att våra ungdomar kan studera iandra länder. Lika betydelsefullt är det attungdomar från andra länder kan komma hit. Enförutsättning bland många andra är att de somkommer hit har någonstans att bo, det säger sigsjälvt. Det är viktigt att konstatera, vilket utskottetockså gör, att det är kommunerna som har ansvaretför planering av bostäder. Det är vi överens om iprincip. Alla remissinstanser har betonat vikten aven bra bostadsförsörjning.När det kommer till praktisk handling ser vi nu hurregeringen gör det allt svårare att klarabostadsförsörjningen för framför alltbetalningssvaga grupper. Dit hör definitivtgäststuderande. Det framgår av olika yttrandenfrån remissinstanserna som utskottet har haft tillgrund för sitt ställningstagande. Högskolorna ochSvenska Institutet har på olika sätt hittatlösningar i samarbete med studentbostadsstiftelser,kommunala bostadsstiftelser, kommuner ochandra.Men genom att nu kraftigt höja hyreskostnadernahar regeringen i praktiken avsevärt försvåratmöjligheterna att ta emot gäststuderande ochgästforskare. Det skall villigt sägas att dettasäkerligen inte har varit något motiv för den fördapolitiken, men det visar att det är nödvändigt attpolitiken hänger ihop, att man inte kan tycka en sakoch sedan göra någonting helt annat.Fru talman! Jag har inte något yrkande i den härfrågan. Det får anstå till dess att kammaren skalldiskutera bostadspolitiken. Mina kolleger iutbildningsutskottet, som klart markerat viktenav att de gäststuderande har någonstans att bo, hardå möjlighet att också följa upp hur det harfungerat i praktiken. kommer detmed stor säkerhet att finnas en socialdemokratiskreservation om en bostadspolitik som skulle göradet möjligt för alla människor att skaffa sig enbostad. Om ni röstar för den, kommermöjligheterna att avsevärt förbättras förgäststuderande och gästforskare att hittanågonstans att bo när de kommer hit.Anf. 6 ():Fru talman! tog upp problemet medbostäder för gäststuderande. Det är klart att det är ett problem på många av de störreuniversitetsorterna, men det är inte så stort som detkommer att bli , det är vi alla säkertöverens om. När de stora utbytesprogrammenkommer i gång -- jag tänker framför allt påErasmus, men även på Comett och flera av deövriga EG-programmen -- kommerpåfrestningarna på de stora universitetsorternaUppsala, , och att bliutomordentligt stora. Enligt min uppfattning är detdärför inte rimligt att tro att problemet kan lösasgenom att den kommunala bostadsförmedlingenträder in och ordnar bostäder åt de internationellastudenterna.I utskottsbetänkandet har vi också uttalat att manmåste finna olika lösningar för att komma till rättamed detta problem, som håller på att bli den spärrsom gör att vi inte på ett riktigt sätt kan delta i detinternationella studentutbytet. Jag anserpersonligen att detta är den stora och avgörandefrågan. Därför måste olika insatser till för att manpå ett rimligt sätt skall kunna lösabostadssituationen för dessa studenter somstuderar på de stora orterna. Vid de mindrehögskoleorterna kan säkert de kommunalabostadsförmedlingarna ordna bostäder, eftersomdet där rör sig om ett begränsat antal studerande,men på de större orterna är detta inte möjligt.Det är då inte rimligt att skylla på att hyresnivånskulle vara en avgörande faktor, utan den ärsnarare irrelevant i det här sammanhanget. Det ärden andra faktorn, den som jag har tagit upp, somär det helt avgörande problemet.Anf. 7 ():Fru talman! sade att problemen blirstörre . Därmed är vi överens om denverklighetsbeskrivningen. Jag är rädd för att denryckighet i bostadsproduktionen som regeringensbostadspolitik leder till kommer att drabba degäststuderande och gästforskarna.Det är ju inte bostadsförmedlingen som byggerbostäder, utan det är studentbostadsstiftelserna, dekommunala bostadsstiftelserna och andrabostadsproducenter som producerar bostäder, somsedan bostadsförmedlingen förmedlar. Den härryckigheten medför att inget bostadsföretag vågargöra någon planering när det gällerbostäder. Man känner inte till förutsättningarna,och eftersom det är stora satsningar som skallgöras, måste ge långsiktigaplaneringsförutsättningar. Det är viktigt förbostadspolitiken i stort och också när det gäller denhär frågan.Det är mycket olyckligt att problemet med bostäderför gäststuderande kommer upp precis nu när vistår i begrepp att gå in i ett utökat samarbete medEuropa och världen i övrigt när det gällerutbildning och forskning. 8 ():Fru talman! Vi kan vara överens om att det i och försig är olyckligt att det kan bli problemmed att ordna bostäder åt gäststuderande. Menproblemet är inte så lätt att lösa som man kan tro,vilket bl.a. hänger på att vi i har en alldelesspeciell struktur, som vi måste försöka komma tillrätta med genom förhandlingar med studentkåreroch studentbostadsstiftelser.Till skillnad mot omvärlden är det i regel vid destörre högskoleorterna och universitetenstudenterna som disponerar över bostäderna. Detär också dessa studenter som anser attdet finns tillräckligt många bostäder för att de skallkunna försörja de svenska studenterna medbostäder. Man har inte behövt göra någonplanering, eftersom det inte har varit aktuellt att taemot t.ex. 500 extra studenter utifrån, någontingsom kommer att bliaktuellt för . När dessa extrastudenter kommer, är det självklart attbelastningen på bostadsmarknaden i ökar,framför allt ökar problemen för som har att ordna bostäder.Dessa bostadsproblem skulle kunna lösas om destudenter som studerar utomlands var villiga attlämna sina bostäder till de gäststuderande somkommer hit. Men av olika skäl är man inte villig attgöra det. Man föredrar att behålla sin bostad,eftersom hyresnivån inte är högre än att man anserän att man mycket väl kan behålla denna bostadoch betala dubbla hyror medan man är utomlands.Ett annat skäl är att en student som åker utomlandsoch en gäststuderande som kommer hit inte harsamma tider. Därför har de olika behov av bostäderunder olika tider.I de länder som man studerar i ärbostadsförsörjningen ordnad på ett helt annat sätt.Där är det universitetens uppgift att tillhandhållade bostäder som de redan har. Dessutom ärbostadsstandarden en annan, vilket kanske bidrartill problemen här hemma, och gör det lättare ochbilligare för våra studenter att bo i universitetensbostäder i t.ex. , eller Italien.Vi kan inte hitta någon bestämd och enstakalösning för situationen i , utan för varjeuniversitetsort måste man finna den för platsen ifråga den mest lämpliga lösningen. Vid t.ex. Lundsuniversitet vore det rimligt att än en gång inrätta ettinternationellt studenthem, vilket också liksomtidigare borde ske i studenternas regi, eftersom detär så som studenterna i sedan mycket lång tidtillbaka har försörjts med bostäder, och det harfungerat alldeles utmärkt.Att, som gör, blanda in den statligabostadspolitiken i allmänhet är, som jag också sadei mitt inledningsanförande, fullständigt irrelevant.Anf. 9 ():Fru talman! anser att kostnaden för enbostad är irrelevant. Jag kan försäkra han får svårt att hitta meningsfränder i fråga omden bedömningen. Det är många människor, inteminst unga människor, som är mycket oroadeför sin bostadssituation, just på grund avhyreskostnaderna. Detta gäller naturligtvis ocksåmånga studerande. Och visst är det av betydelsevad en bostad i kostar för den som kommerhit för och skall studera! Detär kanske inte av betydelse för alla, för en del harnaturligtvis förmånen att kunna strunta ikostnaden, men om bara sådana gäststuderandekan komma hit, blir det nog ett konstigt urval utanden bredd som vi i allmänhet skulle önska.Av de remissyttranden som redovisas i utskottetsbetänkande framgår det -- precis som -- att man på olika högskoleorter har löstproblemet på olika sätt. Det tycker jag är bra, fördet behövs nog mycket av fantasi och kreativttänkande för att kunna ta till vara de resurser somfinns. Men det behövs också en statligbostadspolitik som stöd i de fall där man måstebygga de nya lägenheter som ändå måste byggas --oavsett i vilken regi. Det behövs också en statligbostadspolitik som bidrar till att inte i onödan ökahyreskostnaderna för de bostäder som redan finns.Rune sade att det i många andra länder äruniversitetens uppgift att ordna bostäder. I detutskottsbetänkande som också harskrivit under har vi enhälligt uttryckt att det ärkommunerna här i som har ansvaret förbostadsplaneringen, såväl när det gäller destuderande som i fråga om de som arbetar och allaandra grupper. Kommunernas ansvar är i det härfallet totalt, och de behöver ha långsiktigaplaneringsförutsättningar för att de skall kunnaklara sin mycket svåra uppgift. Den ryckighet somvi nu upplever riskerar att strypa byggandet av nyabostäder och också indirekt försvåra utbytet avgäststuderande. Det här är någonting som jag somsagt tycker att borde fundera litet översenare när vi återkommer tillbostadspolitiken.Anf. 10 ():Fru talman! Låt mig bara säga till hon skall läsa innantill i betänkandet. Mitt namnstår inte i betänkandet. Detta kan ju vara enintressant upplysning i sammanhanget.Det är märkligt att få höra tala omden statliga bostads- och regleringspolitikensförträfflighet. Denna politik har under de senastedecennierna på ett utomordentligt övertygande sättvisat hur fullständigt misslyckad den har varit ochär. Att tro att man med en sådan politik skall kunnalösa de problem som vi två här har diskuteratförvånar mig mycket.Anf. 11 ():Fru talman! Är anledningen till att inte finns med i betänkandet att han inte stårför vad som anförs i betänkandet?Anf. 12 ():Fru talman! Jag vill bara säga till attdet faktiskt är så, att man kan vara på ett universitetoch föreläsa då utskottetsammanträder. Jag tycker att detta också ärnågonting som man kan tillåta sig somriksdagsman.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Statsbidrag till miljöförbättringar iskolanFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU6 Statsbidrag till miljöförbättringar iskolan (prop. 1991/92:10).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 27 §. )22 § Trafiksäkerhet och trafikföreskrifterm.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1991/92:TU2 Trafiksäkerhet och trafikföreskrifterm.m.Anf. 13 ():Fru talman! Målet för trafiksäkerhetsarbetet är attantalet personer som dödas och skadas i trafikenskall minska. har sagt att antalet dödadei trafiken skall vara bortåt 160 personerfärre än 1988 och de skadade 3 500 färre. År2000 skall antalet dödade vara 200 lägre än 1988 ochantalet skadade 5 000 färre än 1988. År 1988skadades allvarligt eller lindrigt nästan 23 000personer i vägtrafiken.Under de som har gått kan man enligtmin mening inte se någon helt entydig tendens.1989 var ett mörkt år med 904 döda i trafiken ochnästan 24 000 skadade. 1990 har sett bättre ut.Samtidigt har antalet bilar i trafik fortsatt att öka.Med den trafikökning som förväntas i EG-anpassningens kölvatten och den ökadegodstrafiken på väg som blir följden av attåkeriföretagen får sina önskningar uppfyllda tordede nämnda trafiksäkerhetsmålen bli svåra attuppnå.Det är också med stor sannolikhet så, att den lägrehastighet på motorväg som gällt sedan1989 av luftvårdsskäl också lett till att antaletdödsoffer och skadade minskat kraftigt. diskuterade frågan om att uttala sig för atthastigheten återigen kan höjas på de60 milen motorväg, behandlades inte alls frågan omantalet dödsoffer och skadade. Tyvärr måste jagbetrakta en sådan beredning som dålig.Diskussionen handlade mest om hurmiljöförbättringarna skulle värderas. Jag menar attvi måste ta till vara varje möjlighet att hålla antaletdödade och skadade nere.