prot · GE0956 · 1991-02-05 00:00:00 — Det är naturligtvis ett intressehos envar som känner ett engagemang i bl.a.försvarsfrågor.Jämförelsen med är utomordentligttalande. Men skillnaden är att man inte flyttar ettvanligt sjukhusannex till utlandet. Däremot ingårfältsjukhusen i en planläggning som är oerhörtomfattande. Bakom denna planläggning står bl.a.försvarets sjukvårdsstyrelse.Det skulle, herr talman, nog vara bra om det fannsen färdigrekryterad personalstyrka till ettfältsjukhus. Annars tar rekryteringen sin tid. Jagskulle gärna vilja ha försvarsministerns kommentartill detta.När det gäller tätningsskyddet föreliggeruppenbarligen en missuppfattning någonstans.Tätningsskydd finns inte på plats utan kommer ditner först . Och för om åtta veckorkommer C-skyddet att finnas anbringat. och första hälften av mars är detta svenskafältsjukhus i faktiskt oskyddat somanläggning mot C-stridsmedel. Detta är någontingsom borde ha förutsetts.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1990/91:367 omfamiljeplanering inom det bilaterala biståndetAnf. 23 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder avseende familjeplanering jag kommer attvidta inom det bilaterala biståndet.Anita konstaterar att befolkningsfrågan ärav avgörande betydelse för utvecklingen i och noterar att underflera år har ökat det multilaterala biståndet tillfamiljeplanering.Befolkningstillväxten, befolkningenssammansättning och förändringar i denna,migrationsmönster och resursutnyttjande ärmycket riktigt avgörande för länders utveckling.Familjeplaneringsinsatser är centrala för attkomma till rätta med en alltför högbefolkningstillväxt. Såväl multi- som bilateralt(bl.a. genom SIDA och SAREC) verkar fördetta.Regeringen har i årets budgetproposition i flerasammanhang understrukit befolkningsfrågornasbetydelse. De svenska bidragen till FNsbefolkningsfond (UNFPA) föreslås öka med 10milj.kr. och till () med 5milj.kr.Jag välkomnar att SIDA i sin anslagsframställning1991/92 utförligt beskrivit bakgrunden till sinaökade och planerade insatser för befolkningsfrågor.Det är värdefullt att SIDA utarbetat nya riktlinjerför insatserna.De bilaterala insatserna syftar till kunskaps- ochpolicyutveckling samt utveckling av organisationoch ledarskap. Särskilt stöder SIDA utbildningenav kvinnliga ledare på olika nivåer i samhället.Lokala familjeplaneringsorganisationer i t.ex.Etiopien och får direkt svenskt stöd. Inomramen för primärhälsovårdsstödet till köperSverige in preventivmedel till Kenyasfamiljeplaneringsprogram.Det finns en stor efterfrågan påfamiljeplaneringsinsatser, som inte motsvaras avtillgången. Jag anser därför att ett intensifieratinternationellt samarbete på detta område behövsbåde multi- och bilateralt. Detta fortsätter jag attverka för. Jag tror också att de ökade eller nyasatsningar som görs, behöver uppmärksammasmera än förut i biståndsdebatten.Jag ser fram emot en aktiv svensk medverkan iförberedelserna för FNs planerade internationellamöte 1994.Anf. 24 ():Herr talman! Jag vill tacka biståndsministern försvaret.Anledningen till min fråga är en artikel i en av våradagstidningar för sedan med anledning av ettbesök av från FHI, Family HealthInstitute. Han säger i intervjun att ger enmycket liten del av sitt bistånd till familjeplanering.Jag blev mycket förvånad när jag läste den artikeln,eftersom bidrag till familjeplaneringen ärmycket uppmärksammat ute i världen.Familjeplaneringen måste komma med i allasammanhang i det bilaterala biståndsarbetet.Världens befolkning är ca 5,3 miljarder. Omingenting görs är risken att befolkningenfördubblas under nästa århundrade. Det kan t.o.m.komma att bli en tredubbling.Det gäller inte bara att dela ut kondomer tillbefolkningen, något som kan vara nog så viktigt.Man måste dessutom få de mottagande ländernasregeringar att förstå behovet av familjeplanering ihela dess vidd. Man måste sätta upp mål förfamiljestorlekar och man måste få helabefolkningen att förstå behovet av familjeplaneringoch att ställa upp, såsom skett exempelvis i Kinaoch . Det gäller också att få med far- ochmorföräldrarna och ordna deras förhållanden påålderdomen.Det är viktigt att vid all biståndsgivningarbetar för att få mottagande regeringar att insebehovet av familjeplanering och behovet av attförbättra situationen för kvinnorna.Satsning måste också ske på utbildning av både mänoch kvinnor. Vi vet att de fattiga, outbildadekvinnorna har de flesta barnen och de tyngstajobben. I är det av kvinnornaoch av männen som kan läsa. Därför måste depreventivmetoder som används vara enkla atttillämpa.Viktigt är också att man får till stånd en utbyggnadav mödra- och barnhälsovården, så att de barn somföds överlever. Då blir föräldrarna också merpositiva till familjeplanering.Jag vill fråga biståndsministern: åtgärderkräver av ett mottagarland när det gällerkvinnornas berättigade krav på en bra mödra- ochhälsovård samt familjeplanering?Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Det är riktigt som sägeratt kvinnornas utbildningsnivå är avgörande förplaneringen av familjens storlek. Detta ärnågonting som vi alltid betonar när vi harprogramsamtal med länder därbefolkningstillväxten är ett problem. Framför allt idessa tider då miljöfrågan står högt pådagordningen kommer befolkningstillväxten alltidin i bilden, eftersom dessa frågor är mycket närakopplade till varandra.Utom det vi gör i programländerna direkt vialandramarna arbetar vi också bilateralt medsärskilda program. I budgeten för dennaverksamhet har jag föreslagit enavsevärd ökning av ett av SIDAs anslag, nämligendet som kallas Särskilda program.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1990/91:360 om ökade platserpå apotekar- och receptarielinjernaAnf. 26 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat migvad regeringen avser göra för att få fram medel föratt finansiera en ökning av antalet platser påapotekarlinjen och receptarielinjen till nästa år.I samband med att under våren 1990beslöt om en ökning av antalet platser påapotekarlinjen och receptarielinjen gav riksdagensom sin mening regeringen till känna att dessa linjerborde tillföras ytterligare 20 nybörjarplatservardera under den nu aktuella treårsperioden.I årets budgetproposition anmälde jag att jag intebedömde det vara möjligt att i rådandebudgetsituation föreslå en ytterligare ökning avdessa utbildningar för /92. Vilkabedömningar som regeringen kan göra /93 får vi återkomma till i nästa årsbudgetproposition.Anf. 27 ():Herr talman! Jag hoppas att frågan inte upplevssom att jag är här för att tala för min sjuka moreftersom jag har en koppling till Apoteksbolaget.Jag ser det här som en principfråga. Staten har juansvar för apotekens driften, är ägare avApoteksbolaget samt är den stora arbetsgivarennär det gäller receptarier och apotekare.Driften kräver specialutbildad personal, och detfinns angivet i författningar vad de skall kunna. Detär en flerårig utbildning. Man har under en följd avår påtalat att det finns en bristsituation här. Det vardärför ökade på antalet platser iutbildningen. Det är viktigt att staten verkligen tarsitt ansvar för den här driften eftersom det är frågaom ett monopol. Men man går emot såtill vida att man skjuter det . Skall jagvara illvillig så tolkar jag det litet som att manputtar över det till en kommande regering, och inte behöver ta ansvar för de konsekvensersom kommer när det uppstår en akut bristsituation.Jag hade förväntat mig en större respekt förriksdagens beslut och en bättre analys avkonsekvenserna när man inte satsade de härpengarna. Det rör sig bara om en eller två miljonerkronor jämfört med de nio miljarder somman ger ut för läkemedlen. liberalernahar avstått från att motionera av flera skäl -- och detvar de skälen jag trodde utbildningsministern skullekomma med. Det är friställningar på gång inomläkemedelsindustrin, och regeringen avser i sinbudgetproposition att föra över läkemedelsnotanför öppna vården till landstingen. Därmed kan mannog göra avsevärda besparingar. Det kommersannolikt att leda till ett minskat personalbehov.Jag hade förväntat mig en sådan analys. Jag tyckeratt man skall göra den nu innan man definitivt tarställning till vilka utbildningsbehov man har.Världen har förändrats.Anf. 28 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag känner mig litet ställd införBarbro sätt att angripa problemet.Hon säger att hon är förvånad över att regeringeninte respekterar och försöker putta överett problem på den regering som kommer eftervalet. Sedan säger hon att hon är besviken över attjag inte gör den analys hon hade tänkt göra och sominnebär att man egentligen inte behöver dessa extrautbildningsplatser, eftersom man får friställningarav folk. Jag ber om ursäkt, men jag tycker att detär ett litet märkligt sätt att resonera på.Jag tycker inte alls att regeringen puttar bekymrenifrån sig. har sannolikt, jag utgår fråndet, menat allvar när den har begärt en utökningunder en treårsperiod. Vi konstaterar ibudgetpropositionen att vi inte kan lägga fram detförslaget med den budget som vi nu har och medde ekonomiska ramar som finns. Vi utgår ifrån attriksdagen är beredd att respektera att vi säger attdetta får vi klara av . Skulledet då på grund avändrade förhållanden visa sig att man faktiskt intebehöver göra denna utbyggnad kommer vi attåterkomma till . Jag harännu inte sett något skäl att gå tillbaka till riksdagenoch säga att jag inte är beredd att fullfölja det somriksdagen uttalade sig för . Tvärtom är jagberedd att fullfölja detta. Men jag har inte avsettmig inte kunna lägga det förslaget i åretsbudgetproposition.Anf. 29 ():Herr talman! Situationen är ju den att världen ochSverige har förändrats under det här året sedanriksdagen tog detta beslut.Vi har stora friställningar i läkemedelsindustrin,och regeringen följer nu liberalernasförslag att föra över ansvaret förläkemedelskostnaderna till landstingen per den 1januari . Därmed kommer man att kunnagöra avsevärda besparingar på läkemedelsnotan.Detta kan leda till antingen att personalbehovet blirmindre eller att man får loss pengar, och då är detmånga miljoner man får loss. Dessa kan mananvända till den här utbildningen. Men det liggertvå saker i detta. Skälet man gav till att inte ta uppdetta var fel mot bakgrund av den verklighet vii dag lever i. Jag hade hoppats på en vidare analysoch att man inte bara säger att vi inte har inga någrapengar.Anf. 30 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag får nöja mig med att BarbroWesterholm tycker att skälen var felaktiga. Jagfinner en viss glädje i om framlagda eller ickeframlagda förslag som vi redovisat möjligen är atträtta.Anf. 31 ():Herr talman! Det jag efterlyser är att regeringenhela tiden följer vad som händer i världen utanför.Varken vi i eller regeringen hade någonmöjlighet att förutse de här förändringarna påmarknaden. liberalerna hade sett denhär besparingsmöjligheten på läkemedelsnotan ochmotionerat om det . Vi fick intenågot gehör för det då. Regeringen tog sedan uppden idén och plockade in den ibudgetpropositionen, och det är vi mycket nöjdamed.Anf. 32 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag föreställer mig då att vi kan varaense så långt. Att jag inte redan detta första år ibudgetpropositionen lyft fram det som riksdagenbeställde har naturligtvisskett mot bakgrund av en bedömning att frågan intevar så akut och att bedömning att denskulle lösas också var riktig.Däremot har jag inte haft anledning att prövahuruvida skulle få tillfälle att ta ett nyttbeslut . Det kan man ju faktiskt göra.Anf. 33 ():Herr talman! Jag tycker att motiveringen ibudgetpropositionen var fel, men vi landar på rättbeslut.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:352 omnaturresurslagenAnf. 34 Miljöminister ():Herr talman! har, med hänvisning tillbl.a. pågående regeringsprövning av ettmarkavvattningsföretag vid Brattströmmen iÖsterdalälven, frågat mig om man kan lita på attregeringen som sista instans vid sin prövning avlagen kan garantera att lagen fungerar vid praktisktillämpning.Jag har och den 13 november 1990besvarat frågor som ställt medanledning av regeringsärendet. Regeringensprövning av ärendet pågår fortfarande och ettbeslut kan väntas . SomSiw känner till kan jag inte föregriparegeringens prövning. Jag vill också hänvisa till vadjag har sagt tidigare.Anf. 35 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Jag förstårinte varför regeringsbeslutet dröjer. Vad är det sombehövs ytterligare egentligen? Naturvårdsverkethar klart sagt ifrån att enligt gällande bestämmelseri naturresurslagen skall ansökan om företagetavslås. och har sagtsamma sak. och fiskeristyrelsenär så upprörda över det inträffade att de t.o.m. hargått så långt och gjort något så ovanligt som attanmäla det här till riksåklagaren. Vi är många somtycker att regeringen, i en sådan principiellt viktigfråga, snabbt och med skärpa genom beslut måsteklargöra att ett brott mot NRL inte skall löna sig.Annars är vi inne på en mycket farlig väg. Det vardärför jag ställde frågan igen. Jag kan inte förståvarför det dröjer så länge.Jag blev ännu mer förvånad när jag fick etttidningsurklipp framför mina ögon där det står atten regeringstalesman uttalat: ''Det är mångaärenden som är betydligt angelägnare än detta förregeringen att ta ställning till.'' Är det så att andraärenden är mycket viktigare än miljöärenden, ochär det det som gör att man dröjer?Jag förstår att ministern inte kan och inte skallföregripa ett regeringsbeslut. Men vad betyder detkonkret ?Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:358 omåldringsvårdenAnf. 36 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att gekommunerna möjlighet att ge vård åt de tusentalsmänniskor som skulle haft plats på deålderdomshem som enligt frågeställaren lagts nedenligt förslag och riktlinjer från densocialdemokratiska regeringen.Först ett klarläggande. Regeringen har inte fattatnågot beslut om att ålderdomshemmen skall läggasned. Däremot har regeringen sagt att mångaålderdomshem har en alltför låg standard ochdärför bör byggas om för att uppfylla kraven på engod boendestandard. infördes ocksåmöjligheten att få statsbidrag förpersonalkostnader på ålderdomshemmen och att fåstatlig bostadsfinansiering vid om- och nybyggnadav ålderdomshem.Den 1 januari 1992 får kommunerna, enligtriksdagens beslut , ett samlatansvar för de särskilda boendeformerna för äldre.Till dessa räknas bl.a. ålderdomshem,gruppbostäder och de lokala sjukhem som förs överfrån landstingen. För att stimulera utbyggnaden avgruppbostäder för bl.a. åldersdementa harriksdagen med anledning av regeringensproposition /91:14 om ändradansvarsfördelning inom äldreomsorgen m.m.uttalat sig för ett särskilt statligt stimulansbidrag om2 miljarder kronor under en femårsperiod.Riksdagens beslut om ett entydigtprimärkommunalt ansvar för den långvarigaservicen till och vården av äldre och handikappadetillsammans med ett utvidgat statligt stöd bör enligtmin mening ge goda förutsättningar för en fortsattutbyggnad av olika vård- och boendeformer föräldre.Anf. 37 ():Herr talman! Tack för svaret, . Jagställde den här frågan efter det att jag hade läst ettcitat i där statsrådet säger att vi måstevara självkritiska m.m. vid bedömning av hurålderdomshemmen har avskaffats. Jag ber att fåförutskicka att eftersom tiden här i talarstolen är såknappt tillmätt hoppas jag på ett personligtsammanträffande med ministern för att jag skallkunna få redovisa mina personliga upplevelser förett par veckor sedan. Då stod man faktiskt medtårar i ögonen när de gamla skulle i väg från ettålderdomshem som skulle läggas ned.Det var ju så att statsbidragen till personalen påålderdomshemmen avskaffades. I och med detmåste kommunerna lägga om den politiskaplaneringen. Där har vi orsaken till att situationenser ut som den gör . Socialdemokraternaändrade sig sedan under galgen, och det infördes enviss möjlighet 1988.Den typ av välfärd vi ser har en brist påomtanke, och det är en brist på välfärd som grundarsig på de felaktiga beslut som fattades imitten av om att statsbidrag inte skullekunna utgå till personalen. Man borde i ställetuppmuntra byggandet av ålderdomshem. Detta harju inte heller nått ut till kommunerna. Vi hittarfortfarande socialistiskt motstånd i kommunernamot ålderdomshemmen.Det är klart att ålderdomshemmen skall bli bättre.Det är ingen i den här kammaren, inte något parti,som har talat för dåliga ålderdomshem utan manhar talat för bra ålderdomshem. Det ni gjorde iregeringsställning -- jag minns inte om BengtLindqvist var med och det spelar ingen roll,regeringen är ansvarig i sin helhet -- var att avskaffabidragen till personalen.Jag har sett dessa gamla människor med tårar iögonen. Jag såg t.ex. en gammal man, 96 årgammal, som hade bott på det härålderdomshemmet. Han var blind och döv och kaninte flytta till ett servicehotell.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Jag är först tvungen att med skärpagöra ett tillrättaläggande. Det hade inte funnitsnågot statsbidrag till ålderdomshemmen innan detinfördes . Det är en felaktighet som tyvärralltför många borgerliga debattörer uppger. Det fanns inget statsbidrag . Dethar däremot funnits förslag från borgerliga partierom att införa ett sådant. Anledningen till att vi blevöverens då var att vi äntligen hade fått ettekonomiskt utrymme för att införa ett statsbidragsom blev neutralt över hela den kommunalaäldreomsorgen. Detta kunde vi göra utan attbehöva försämra statsbidragen till deboendeformer som redan hade sådana. Låt oss utgåfrån att ålderdomshemmen har varit en avflera boendeformer som kunnat användas avkommuner, och blev statsbidragetneutralt och omfattar även dem. För oss är detviktigt att alla de här boendeformerna, däriblandålderdomshemmen är en sådan, kan användas avkommunerna. Många av de gamlaålderdomshemmen har en dålig standard, och detär ett problem. Men det finns ingenting som i daghindrar kommunerna från att bygga ålderdomshemom man vill det.Om det fortfarande finns exempel pånedläggningar tror jag att det förekommer lika oftai borgerliga kommuner som i socialdemokratiska.Det har förut varit så, att man byggde omålderdomshem både med borgerlig och medsocialdemokratisk majoritet.Herr talman! Anledningen till min självkritik är attvi på ett bättre sätt skulle ha förutsett, och när jagsäger vi menar jag verkligen också de borgerligapartierna, att det behövdes fler boendealternativmellan långvård och att bo kvar i den egnabostaden. Där finns en brist inom svenskäldreomsorg. Den har vi nu möjlighet att åtgärdamed hjälp av den reform som vi nu har genomfört.Hade ni moderater varit intresserade av att byggaut hade ni ställt upp på den här reformen. Detgjorde ni inte.Anf. 39 ():Herr talman! Ja, jag blir förvånad och mer än det --förbluffad och vad jag nu kan använda för ord sominte tar för lång tid.Har socialdemokraterna inget ansvar för att antaletplatser på ålderdomshemmen har minskat under80-talet? Det är en rak fråga. Jag kanske kan få svarpå den.Jag vill också utnyttja mina återstående sekunder.Vi fick alldeles höra att de borgerliga kommitmed förslag om statsbidrag. Gjorde vi i så fall intenågonting? Jag fick också höra att de borgerligaockså hade ett ansvar och att vi inte hade gjortnågonting för ålderdomshemmen. Var det i så fallinte någon som stödde dem? Jag ställer två rakafrågor: Finns det inget ansvar hossocialdemokraterna? Gjorde inte de borgerliganågonting när de föreslog statsbidrag som niavslog?Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror inte att det kommer attlyckas att dra i gång en ny ålderdomshemsdebatt påalldeles felaktiga premisser. Ålderdomshemmen äringen missgynnad form inom äldreomsorgen.Det fanns många kommuner som tog sig före attförändra boendestandarden i äldre ålderdomshem.När jag tittade på vilka kommuner det var, fann jagatt var det lika många borgerliga somsocialdemokratiska. Anledningen var att man villekombinera en god boendestandard med en tryggvård. Ålderdomshemmen bör finnas kvar. De börutnyttjas för vad de är i förhållande till övrigaboendeformer. Så har vi också skapat politiken nu.Det finns inget hinder för en sådan utveckling.Anf. 41 ():Herr talman! Egentligen är det här en alldeles förallvarlig fråga, som drabbar de svagaste i samhälletoerhört hårt, för att man skall göra politik av den.Men står här och blandar bortkorten och talar om vilken positiv inställning manhar. Det är de borgerliga partierna, inte minstmoderaterna, som har talat för mellanformenålderdomshem. Det sade också såärligt ifrån i det här citatet som fick mig att väckafrågan. kryper ifrån det härigen och är inte lika självkritisk. Jag tror t.o.m. attdetta skulle kunna ge fler väljare, men det är jaginte intresserad av . Jag är intresserad av deäldre människor den personal jag satt och pratademed . är sekunderna snart ute igen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:370 om rätten tillkommunal barnomsorgAnf. 42 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag tänker vidta åtgärder för att riksdagsbeslutetom full behovstäckning inom barnomsorgen skallgenomföras.Genom riksdagsbeslutet ladesprincipen fast om att förverkliga en rätt för allabarn att få del av barnomsorgen från 18 månadersålder till dess de börjar skolan. Under de senasteåren har det skett en kraftig utbyggnad av denkommunala barnomsorgen med en utbyggnadstaktav 15 000--20 000 platser i daghem ochfamiljedaghem. fick avsamtliga barn i åldern 18 månader t.o.m. delav den kommunala barnomsorgen i någon form.Såväl barnafödandet som kvinnornasförvärvsarbete har dock ökat betydligt mer än deursprungliga prognoserna förutsåg. föddes125 000 barn, vilket är drygt 25 000 fler än ,då beslutet fattades. Detta innebär att det fram tillår 1991 fötts 90 000 fler barn än vad somberäknades.Av barnomsorgsundersökningen 1990 framgår attdet stod 62 600 barn i kö tillkommunal barnomsorg. Av dessa var närmarehälften under 18 månader.Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för attunderlätta kommunernas möjligheter att uppfyllamålet om full behovstäckning. Statsbidraget tillbarnomsorgen höjdes den 1 januari 1990.Möjligheterna att anordna alternativ barnomsorghar vidgats. Fr.o.m. utbetalasstatsbidrag också till personalkooperativ. Förslagom att statsbidrag skall utbetalas till daghem ochfritidshem som drivs av har lagtsfram i årets budgetproposition. Vidare har beslutfattats om en utökning av antalet utbildningsplatserför barnomsorgspersonal.Regeringen tillsatte en aktionsgrupp förbarnomsorg, som lade fram sin rapport . Aktionsgruppen fann att cirka trefjärdedelar av landets kommuner kommer att ellerär nära att uppnå full behovstäckning år 1991.Aktionsgruppen redovisade olika förslag för attpåskynda den fortsatta utbyggnaden.Aktionsgruppens rapport remissbehandlas förnärvarande.Regeringen följer utvecklingen inombarnomsorgen mycket noga.När riksdagsbeslutet om full behovstäckning inombarnomsorgen fattades, sattes gränsen för rätt tillbarnomsorg . Denna tidpunktvaldes med tanke på den lagfästa rättighet som enförälder har att vara ledig från sin anställning underbarnets första 18 månader. Det betonades dock attkommunen inte befrias från sitt ansvar föromsorgen för barn under 18 månader.Riksdagens beslut om en utbyggnad avföräldraförsäkringen i tre etapper till att omfatta 18månader genomfördes i sin första etapp den 1 juli1989. Avsikten är att den fortsatta utbyggnaden avföräldraförsäkringen skall genomföras så snart deekonomiska förutsättningarna har förbättrats.Anf. 43 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret, som jag, av förklarliga skäl, naturligtvis inteär särskilt belåten med. Det andas inte ens en smulaoro eller bestörtning över den situation jag harredogjort för i min fråga, den situation som faktisktråder bl.a. i Stockholm.I hälften av kommunerna i Stockholmsområdetsäger man mycket medvetet att man kortarköerna genom att höja åldersgränsen. KajsaHörberg, kommunalråd i , säger t.ex. på det här viset betar av kön och attföräldrarna vet att det inte är lönt att försöka fåplats tidigare.