prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Självfallet fårman anpassa politiken till de behov som ett krav omavveckling till 2010 kan ställa.När det gäller vattenkraften har vi mycket klart iutskottsbetänkandet redovisat att vattenkraftenförutsätts bli utbyggd enligt vattenkraftsplanen somär fastställd av . Där föreslås ingenförändring.Jag vet inte riktigt varifrån det kommer attsocialdemokratin skulle motarbeta användningenav el. Tvärtom upplever jag att vi mycket klartredovisat att vi upplever att det är ett konkretbehov som vi måste tillfredsställa på ett lämpligtsätt. Men måste vi klara de anspråk somen kärnkraftsavveckling och en god miljö kräver.Jag vill säga några ord om hur man skall tolka entrepartiuppgörelse och hur de tre borgerligapartiernas hantering av den blir. Det får naturligtvisden framtida historieskrivningen de facto redovisa.Men nog är det en tämligen fruktlös uppgift somGunnar tar på sig när han anklagarsocialdemokratin för att inte ha någotregeringsalternativ i energipolitiken. Vi redovisaren klar trepartiuppgörelse som har en betydandemajoritet i riksdag. Moderatasamlingspartiet framstår i detta sammanhang somhelt isolerat i , men gör anspråkpå att representera ett trovärdigtregeringsalternativ. Jag förstår inte hur detta gårihop.Lars säger att han redovisar en kristallklarpolitik. Det är möjligt att man kan uppleva det medutgångspunkt från och miljöpartietsutgångspunkter. Men en förutsättning för att detskall bli en konkret, realistisk politik är att den kansamordnas med ett existerande samhälle. Man skallkunna ta hänsyn till de kollisioner som inträffar idet läget. Det är på den punkten jag upplever attmiljöpartiet har en brist.Sedan vill jag ändock i min sista replik till LarsNorberg, som lämnar , framföra etttack för trevliga diskussioner. Jag är medveten omvilket enormt arbete har utfört somrepresentant för i näringsutskottet.Det har varit ett hårt och omfattande arbete. Dethar varit många idéer. Man kan kanske tycka attresultatet inte stått i överensstämmelse med antaletidéer. Men jag är övertygad om att framtidenspolitik och framtidens politiker i betydandeutsträckning kommer att ta upp de idéer som LarsNorberg företrätt i vårt arbete.Anf. 91 Industriminister ():Fru talman! En tillgång till energi, främst elektriskenergi, till konkurrenskraftiga villkor är ennödvändig förutsättning för ett modernt,industrialiserat välfärdssamhälle.Men energiförsörjningen handlar inte enbart omekonomi. Ett allmänt förtroende förenergisystemet är också nödvändigt för att vi skallfå den stabilitet som krävs för att genomföra ochförränta de stora investeringar som kommer attkrävas såväl på tillförselsidan som påanvändningssidan. När jag talar om förtroendemenar jag inte bara allmänhetens förtroende för attenergisystemet inte medför skadeverkningar elleroacceptabla risker. Jag menar också denenergiberoende industrins, kraftindustrins ochkommunernas förtroende för att det skall varamöjligt att bedriva verksamhet med rimligekonomi.Efter det dramatiska med upprepadeoljekriser och intensiv debatt om kärnkraftensrisker blev det uppenbart att detta allmännaförtroende för energisystemet saknades. Viminskade vårt oljeberoende genom kraftfullaåtgärder. Många försök gjordes också för att nå enbred enighet om kärnkraftens roll i vårenergiförsörjning. Men någon enighet uppnåddesinte på den traditionella vägen, utan vi tvingades1980 gå ut med en folkomröstning som skullebilägga tvisterna och försona de grupper som stodmot varandra.Linje 2, där jag var aktiv, presenterade enlångsiktig omställningsstrategi, som sträckte sigöver tre årtionden. Denna strategi visade hur detskulle vara möjligt att ställa om energisystemet bortfrån kärnkraften och ta ansvar förvälfärd, sysselsättning och miljö.Den första tioårsperioden, 80-talet, skulle ihuvudsak ägnas åt att med hjälp av forskning ochutveckling skapa en tillräcklig kunskapsbas. Denbedömde vi som nödvändig för att undvikaallvarliga misstag under omställningen.Den andra tioårsperioden, som vi nu har kommit ini, skulle handla om att efter hand omsättakunskaperna i praktisk tillämpning. Mot slutet avperioden, dvs. , bör beprövadoch tillförlitlig ny teknik finnas tillgänglig. Denskall föras ut medfull kraft och ersätta kärnkraften.Trots att linje 2 med denna långsiktiga strategi fickflest röster, och trots att 1980 fattade ettbeslut att energisystemet skall ställas om enligtdenna strategi, uppnådde vi inte det ömsesidigaförtroende som är en förutsättning för en långsiktigstabil energipolitik. De gamla motsättningarnafanns kvar, och misstroendet underblåstes av enfortgående energipolitisk debatt.Å ena sidan fanns misstron mot att åtagandet attavveckla kärnkraften till 2010 verkligen skullefullföljas. Å den andra sidan fanns det en likauttalad misstro mot att energisystemet verkligenskulle kunna försörja industri och allmänhet medenergi till rimliga priser.Olika försök gjordes för attöverbrygga motsättningarna och skapa detförtroende som en långsiktig energipolitikförutsätter. Framgångarna härvidlag var intetillräckliga, och en total låsning med oförenligariksdagsbeslut hotade. I det läget inbjödstatsministern till överläggningar för attåstadkomma ett underlag för en hållbarenergipolitik. Efter ett tålmodigt arbete kundesocialdemokraterna tillsammans med folkpartietliberalerna och presentera enöverenskommelse om riktlinjer för energipolitiken.Trepartiöverenskommelsen har utgjortutgångspunkten för regeringens energipolitiskaproposition , inkl. att vattenkraften i de fyraoutbyggda älvarna inte skall byggas ut. Det är detsom gäller i den överenskommelse som vi i dagbehandlar. Men det hindrar inte att det finnsmöjligheter till personliga uppfattningar i enskildafrågor i energipolitiken för medlemmar i de olikapartierna. Överenskommelsen innebar icke någonmunkavel för partifolket.Jag kan konstatera att utskottsmajoriteten i alltväsentligt ställer sig bakom propositionens förslag.Jag utgår därför från att kammaren med bredmajoritet kommer att stödja utskottsmajoriteten.Det är en bred majoritet som utgör en markeringav att dessa energipolitiska riktlinjer kommer attgälla . Därigenom kantillräcklig långsiktighet skapas för att allmänhetenoch marknadens aktörer skall kunna göra delångsiktiga uppbindningar som kan krävas.De konkreta förslag som har att taställning till avser i flertalet fall program på fem år.De som har kommittillbaks till gång på gång är 3,8 miljarder för dennaförsta femårsperiod. Det utgör bidraget, stödet, del av de investeringar som kommer till stånd.Jag skulle tro att med de blirdet fråga om investeringar på över 10 miljarderkronor . Sedanblir det naturligtvis möjligt att pröva omdet behövs ytterligare resurser.Förslagen har emellertid längre bärighet än såeftersom de utgör en del av den 30 årsstrategi somvi och lanserade redan införfolkomröstningen . Förslagen markerar att vigår från skede 1 till skede 2 i denna trestegsstrategi.Det handlar i stor utsträckning om att kunskap frånlaboratorier och försöksanläggningar efter handförs ut i praktisk tillämpning.Kritik har framförts mot att överenskommelseninte innehåller en preciserad tidsplan för närreaktorerna skall stängas av, utan endast enhänvisning till att det skall ske när hushållningenmed el och tillförsel av el från miljöacceptabelproduktion gör det möjligt att stänga reaktorer medbibehållna konkurrenskraftiga elpriser. Någon exakt tidsplan såg vi inte någonmöjlighet att fastställa. Jag vill i det sammanhangetfästa kammarens uppmärksamhet på att vi ocksåföreslår att skall besluta attmyndigheterna fortlöpande utvärderar resultatenav ansträngningarna. Regeringen skall ibudgetpropositionen redovisa dessa frågor.Regeringen skall också i sammanhanget redovisasådana ytterligare åtgärder som kan varamotiverade. redovisar regeringenårligen i budgetpropositionen drifts- ochsäkerhetsförhållandena i de svenskakärnkraftsreaktorerna.Det jag har sagt är också ett svar till påfrågan om den första reaktornkan läggas ned. Det kommer att ske när det blirmöjligt med hänsyn till tillförsel, välfärd ochekonomi.Genom denna samlade årliga redovisning fårriksdagen en heltäckande information omhur omställningsarbetet fortskrider och kan då taställning till om regeringens åtgärder är till fyllest.Riksdagens ledamöter kan då också genom attväcka motioner lämna förslag till sådana ytterligareåtgärder som kan anses nödvändiga. Genom dettaarrangemang tillförsäkras ett reelltinflytande över hur omställningen avenergisystemet fortskrider.När det gäller fråga ometanolproduktionens förenlighet med dehandelspolitiska reglerna, kan jag säga att dekontakter företrädare för har haftmed EG inte har kunnat visa att det föreliggernågra invändningar mot etanolproduktion urspannmål i enlighet med de förslag som redovisats ipropositionen.Jag känner stor tillfredsställse över att vi har lyckatsmed denna breda överenskommelse i energifrågan.Jag hemställer därför att ger sitt stöd fören långsiktigt hållbar energipolitik genom att ställasig bakom utskottets majoritet.Innan jag slutar vill jag ställa en fråga till Hökmarkom vad det är för energipolitik som vi kan se framemot om det skulle gå så illa som moderaternaräknar med, dvs. att får bilda enborgerlig samlingsregering.Jag respekterar att har sin politik ochdriver sin politik. Det är inte det jag ifrågasätter.Det finns nu något som kallas regeringsprogramoch som heter Ny start för , och det talas omatt det skall bedrivas en energipolitik i dennaregering. I programmet framkommer det att dennaregering skall vara fast besluten att säkerställatillgången på elkraft och annan energi tillinternationellt konkurrenskraftiga priser i Sverige.Vad är det här för politik? Är detutskottsmajoritetens politik som presenteras här iriksdagen och som står bakom?Eller är det moderata samlingspartiets politik somfinns i reservationerna och som står emot utskottetsmajoritetsförslag ? De frågorna kan ocksågärna de andra partierna svara på.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag vill gärna ge den lillavänligheten att han har tillfört debatten ett någotlugnare tonfall, även om han för den skull inte alltidhar rätt i olika saksynpunkter. Det gäller inte minsthans väldiga överskattning av vadtrepartiöverenskommelsen innehåller. Som jag harsagt innebär den för det första att oss moderater rätt i fråga om att beslutet om1995/96 var ansvarslöst. För det andra innehållerdet ett program på 3,8 miljarder. Om det verkligenär detta som menar med en långsiktigenergipolitik för 90-talet, är det inte mycket om hansamtidigt har målet att avveckla halva den svenskakapaciteten för elproduktion i form av den el somproduceras med hjälp av kärnkraft.Moderaterna och har i programmet enNy start för sagt -- vilket säkert kunnat läsa -- att någon förtida avveckling intekommer att ske. Jag tycker inte att vara alltför hätsk mot det. Det är på dennamerit som blev utnämnd tillenergiminister och som tvingade attlämna posten.Men vi moderater kommer däremot, och det är minuppfattning, inte att upprätthålla fiktionen av 2010.Det är av det skälet, fru talman, att fiktionen om1995/96 visade sig vara skadlig för svenskenergiförsörjning och svensk energipolitik. Nulyfter fram den fiktionen, och hanlovar att det skall bli årliga kontrollstationer och ipraktiken en ytterligt planmässig styrning avtillförseln och användningen av energi. Detkommer att bli skadligt för möjligheter atthävda sig . 90-talet handlar om attklara miljöutmaningen, men också om denutmaning som den ekonomiska återhämtningenställer krav på.Fru talman! blev litet vred när fråganställdes om var socialdemokratin står i fråga omvattenkraften. Jag anser inte alls attsocialdemokraterna är särskilt bundna avöverenskommelsen med de andra partierna.Självfallet skall ni tycka vad ni tycker. Men detrimliga är att ni talar om vad ni tycker. Ni harvisserligen talat om vad ni tycker i en mängd andrafrågor där ni har svängt om eftervalet, t.ex. när det gäller den förtida avvecklingen.Men vad tycker svensk socialdemokrati? Vill nibygga ut vattenkraften eller ej?Anf. 93 () replik:Fru talman! Det är förvisso sant att det har varitsvårt med förtroendet för energipolitiken, herrindustriminister. Den bristen är det många som äransvariga för. Men vänder jag mig tillsocialdemokraterna.Inom linje 2 klargjorde man att man ville avvecklakärnkraften, som då omfattade 5 reaktorer, genomatt bygga ut den till 12 reaktorer och150 % högre effekt. Det minskar naturligtvisförtroendet för politiker när man talar omavveckling genom utbyggnad. Människor inser attdetta är double talk, ''dubbelt tal''.Samma sak har vi hört frånBirgitta . Hon har åtskilliga gånger visat storordkraft när det gäller energipolitiken, men vi harsett mycket litet handlingskraft. Regeringen harmissat de chanser den haft. I stället för att lägga nerRinghals 2 när vi hade ett stort överskott på elsatsade man 1,2 miljarder på att reparera denreaktorn.Under 1986 frångick regeringen beslutet att hållarealpriset på olja högt. Därigenom åstadkomsganska snabbt en kris i den bioenergiuppbyggnadsom pågick. Flistillverkarna var plötsligt intelängre konkurrenskraftiga på värmemarknaden.När det gäller de oförenliga besluten anser vi imiljöpartiet att de är väl förenliga om man förenardem med en femte sak, nämligen en hushållnings-och effektivitetssatsning med det konkreta mål somvi talat om på . Då kan man förenakärnkraftsavveckling /96 med koldioxidmål,älvarnas bevarande, och med sysselsättning ochvälfärd. För övrigt går välfärd och kärnkraft enligtvår uppfattning icke att förena.Vi saknar långsiktigheten. Det är därför svårt atttro på de mål som regeringen talar om. sägerRune att avvecklingen kommer att ske närden blir möjlig. sade han här ikammaren: ''Det betyder att skallkärnkraften vara borta. Den politik som vi nulägger upp i den energiproposition som förnärvarande behandlas i utskottet skall leda till detresultatet.'' får vi två motstridigabesked. Då är det svårt att känna förtroende förpolitiken.Anf. 94 () replik:Fru talman! inledde med att erinra omfolkomröstningen . Jag vill gärna citera detsom dåvarande statsministern i propositionen efter folkomröstningen ochsom står fast vid: ''-- -- -- Resultatet avomröstningen innebär'' -- vilket nu är historiskt --''att blocken nummer elva och tolv i det svenskakärnkraftsprogrammet kan byggas färdigt. Högsttolv kärnkraftsblock kan därmed utnyttjas undersin tekniska livslängd -- -- --''.De avsteg som tagits från den linje som folkpartietoch socialdemokraterna var överens om i linje två,är de ansträngningar som regeringen har gjort föratt genomdriva ett beslut i om atttidigarelägga avvecklingen av två kärnkraftverk.Som en följd av överenskommelsen noterar vi attden delen av den socialdemokratiska politiken intelängre är aktuell, och vi anser det utmärkt bra attdet förhåller sig så.När man talar om energipolitik på så lång sikt som30 år, vilket var det naturliga efter 1980 årsfolkomröstning, är det självklart att man inte haralla möjligheter att förutse vilka frågor som kan bliaktuella. En sådan sak som har vuxit i betydelse,och det tror jag säkert att håller medmig om, är konsekvenserna av växthuseffekten.År 1980 insåg vi inte, vilket inte alls är någotmärkvärdigt, att ett av de allvarligaste hoten motvår miljö är den växthuseffekt som är en följd avökade utsläpp av koldioxid och andra gaser som ärresultatet av en stor användning av fossila bränslen.Det är någonting som av självklara skäl försvåraren omställning i den riktning som vi såg ochönskade 1980, eftersom det lämnar oss ganska fåytterligare alternativ, nämligen i dagens lägebioenergi och vind.Det är därför positivt att denna överenskommelseockså klart ger uttryck för att vi skall utveckla ochtillvarata de två alternativ som finns som ger ossmöjlighet att få energi på ett sätt som inte skadarmiljön.Fru talman! Det är också givet att det europeiskaenergisamarbetet, sammanbindningen med deteuropeiska elnätet, inte gärna kunde förutses 1980och att det får konsekvenser för oss i olikaavseenden när det gäller att utforma en självständigsvensk elpolitik. Det blir inte lika lätt när vi knyterihop vårt nät med det europeiska nätet. Vi inser attbehovet av ökad konkurrens på energimarknaden,för att bevara konkurrenskraften i svensktnäringsliv, är stort och växande. Allt detta gör attjag anser att vi har löst en hel del problem och attvi med det beslut som skall fattas ändå tar ettviktigt steg framåt.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det finns likhetermellan å ena sidan ochsocialdemokraterna och å andra sidan miljöpartieti synen på kärnkraftsavvecklingen, något sombekymrar mig. Det är den brist på oro ellerbekymmer som man känner inför tidsaspekten.Miljöpartisterna har sagt att man kan avvecklakärnkraften . Det är bara att knäppa medfingrarna och ta bort den. Det går lätt som en plätt,om jag citerar någon av deras företrädare rätt. Jagtror inte att det går lätt som en plätt.Jag har i mitt inledningsanförande sagt att vi börjarfå brist på tid om vi skall kunna avvecklakärnkraften fram . Det som refereras ibetänkandet är att inte enbart, ellerhuvudsakligen, bygger på kärnkraftens tekniskalivslängd, utan att det också är en sorts markeringför en trovärdig politik. Det är enhelthetsbedömning: Detta är lämpligt för attkärnkraftsavvecklingen skall vara trovärdig.Kärnkraftsverken börjar bli gamla, och vi har sagtatt vi skall avveckla, och här har vi ett lämpligt år.Detta börjar nu moderata samlingspartiet, detstörsta borgerliga partiet, att ifrågasätta, och manfår alltmer stöd från . Den fråga somRune ställde till om vilkenpolitik som en eventuell framtida borgerlig regeringkommer att driva på energiområdet är också en testpå hur hållbar överenskommelsen egentligen är.Säger man i som man har gjort,att en förtida avveckling -- vad nu det är föruttryck -- inte kommer i fråga, är ifrågasatt.Säger man dessutom att detta är förenligt medöverenskommelsen, anser jag att det kräver ettklargörande av vad regeringen menar och RuneMolin menar med en avveckling . Ärdetta dead line, är detta stopp, skall det vara stängt.Min följdfråga blir naturligtvis, vilket jag sagt fleragånger : När måste man börja för attvara färdig ?Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag kan ha full förståelse för attindustriministern njuter om han kan åstadkommanågonting av en förtida offentligregeringsförhandling här i kammaren. varkenkan eller vill jag bereda industriministern det nöjetatt delta i en sådan diskussion.Däremot vill jag göra två korta konstateranden. Jagkan instämma i industriministerns beskrivning avuppgörelsen och hur den är förankrad i ,vilket innebär att kommer att ha ettbetydande inflytande på energipolitiken oavsettvilken regering det blir . Det finns då ettosäkerhetsmoment, och kanske det största,nämligen om socialdemokraterna, vilket har häntförr, har en politik före ett val och en annan efter.Det kanske är plats för en liten självrannsakaninnan man går ut och försöker misstänkliggöraandras goda vilja och förmåga att fullfölja enuppgörelse. Vi för vår del vill helhjärtat göra bästamöjliga av situationen, och det tror jag alla harförstått.Jag vill också klart deklarera att för oss ärett absolut fast årtal, och jag har upplevt att detockså är detta för socialdemokraterna. Men detkunde vara bra att få en ytterligare bekräftelse pådetta.Anf. 97 Industriminister ():Fru talman! har kommit upp i flerainlägg. Jag svarade i en interpellationsdebatt förnågon tid sedan att vi står fast vid det beslutriksdagen tagit i den här frågan. Det är det somgäller. Det gäller också, och det gällerframöver.Herr undviker att svara på den fråga jagställde. Jag ställde bara en enda fråga. Hanundviker att besvara frågan om vilken politik somskall föras av en regering som skall bildas av deicke-socialistiska partierna, som det heter. Dåmåste jag fråga mera konkret.Herr gjorde ett sympatiskt inlägg här och hankom fram till att det positiva i vår överenskommelseär att vi bl.a. satsat på utveckling av förnybaraenergislag. Det gör vi med 3,8 miljarder kronortillsammans med hushållen. Såvitt jag förstår nu avreservationerna i utskottet så vill intege pengar till utveckling av de förnybaraenergislagen.Det beslut som vi nu får, och som det finns en bredmajoritet för i , kommer att träda i kraftfrån under det nya budgetåret. Minkonkreta fråga blir: Hur blir det med dessa anslagmed i ledningen för en borgerligregering? Hur blir det nästa riksdag? Blir det någrapengar till hushållningsåtgärder? Blir det någrapengar för utveckling av biobränsletekniken,vindtekniken, bränsleceller osv.? Blir det någotstöd för kraftvärme baserad på biobränslen?Moderaternas reservationer innebär ju att det inteblir fråga om detta.Jag litar på att och skall stå fastvid överenskommelsen. Men det innebär ju att herrHökmark å moderata samlingspartiets vägnar fårsäga att den politik som han bedriver i inte kommer att vara när man skallträffa den här överenskommelsen. Jag hoppasverkligen inte att ni skall ställa till med sammalångbänk som ni hade i regeringen under Fälldinstid och som slutade med att ni bröt upp.Jag hoppas vidare att den överenskommelse vi nuhar träffat, som är långsiktig och som har ett brettstöd inte bara i den svenska utan ocksåhos det svenska folket, även skall omfattas av enborgerlig regering. Jag hoppas, , attdetta inte skall bli en fråga som splittrar enborgerlig, eventuell, regering. Jag hoppas att viskall kunna fullfölja den här politiken, för jagtycker att den är bra.Men jag frågar regeringsbildaren här, denpotentielle regeringsbildaren, han som utmålar sigöverallt i massmedia såsom den som har rätt iallting och som vet hur en slipsten skall dras, om dei hans parti är beredda att ställa upp på den härlångsiktiga och breda överenskommelsen eller omde tänker vidhålla den politik som de redovisat isina reservationer. I dessa kan man också utläsa,vilket flera talare varit inne på, att det i självaverket inte handlar om utveckling av förnybaraenergislag som skall ersätta kärnkraften utan om attbehålla kärnkraften. politik är attbehålla kärnkraften, vilket kan utläsas av dessareservationer. Det är också den politik derasstödtrupper företräder i alla möjligalobbyorganisationer.Därför är det så oerhört viktigt, eftersom detta ären mycket central politisk fråga att få ett begreppom -- inte för mig så mycket som för de svenskaväljarna, som skall ta ställning till de alternativ vihar i politiken -- de måste ju få veta vilken politikde röstar fram i höstens val om de stöttarmoderaterna.Den som röstar på de partier som ingår i den häröverenskommelsen vet att det är denna politik somkommer att gälla. Men den som röstar på det partisom företräder en radikalt annorlunda politik ochsom vill ha kvar kärnkraften bör få detta klargjortför sig . Jag tycker att alla har skyldighet att geden konsumentupplysningen till de svenskaväljarna.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ge rådet attvara litet mera ödmjuk när han använder uttrycket''konsumentinformation''.Vilket besked gav socialdemokratin väljarna förevalet ? Kärnkraften skulle förtidsavvecklasmed början 1995 eller 1996. Vi kan konstateraatt det försvunnit ut i det oåterkalleliga. Ni sade dånej till och EG. Ni sade nej tillÖresundsbron, nej till marginalskattesänkningar.Det var faktiskt så att man ansågs ha enfelprogrammerad hjärna om man föreslog demarginalskattesatser som sedan harförsvarat.Vi moderater har i kammaren presenterat vårtalternativ, och vi har också lagt en gemensam grundtillsammans med i programmet . Det är den minsta gemensammanämnaren. , , är det val,och då skall väljarna kunna påverka detta. Dåkommer väljarna att veta att vad vi har sagt står viför även efter valet, men väljarna vet att det som nihar sagt är som skrivet i vatten.