prot · GE09103 · 1991-04-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:103Fredagen den 26 aprilKl. 9.001 § Svar på interpellation 1990/91:171 omTobaksbolagets produkter som marknadsförsutomlands, m.m.Anf. 1 Industriminister ():Herr talman! har ställtföljande frågor till socialminister produkter:1. Vilka kvalitetskrav ställs på de tobaksproduktersom den svenska, statsdomineradetobakskoncernen marknadsför utomlands? Ärkraven lägre än för motsvarande produkter iSverige?2. Vilka normer tillämpar den svenskatobakskoncernen i sin marknadsföring utomlands?Har tobaksföretag några egnarestriktioner för reklam som tillämpas i länder därinhemska reklamregler är för få eller obefintliga?3. Pågår eller förbereds några svenska åtgärder --från statens eller statligt dominerade företags sida --för att stoppa ett framtida snusförbud inom EG?Bedriver tobaksföretag någonlobbyverksamhet gentemot EG? Planerarregeringen några initiativ, t.ex. att begäranationellt undantag för från ett eventuelltEG-förbud mot snus? Hur bereds i så fall sådanainitiativ? Tillfrågar man t.ex. livsmedelsverket,eller i sådanafrågor?Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på interpellationen.Regeringen avser inte att medverka till att ettsnusförbud införs i , varken genom eller i perspektivet av ett framtida svensktmedlemskap i vad jag erfarit från är det riktigtatt tobaksverksamheten inom numera ProcordiaUnited Brands har expanderat utomlands undersenare år. Det har nästan uteslutande skett genomföretagsförvärv och medkoncentration på cigarr- och cigarillmarknaden.I mitten av 1980-talet förvärvade Svenska TobaksAB det amerikanska tobaksföretaget i , som är verksamt inom dens.k. Någon satsningutomlands på svenskt snus tillverkat i harinte skett med undantag för en mycket blygsamförsäljning i samt en testlansering av ettsvensktillverkat snus i USA.Procordias amerikanska dotterbolag lanserade ett snusmärke, som enligten artikel i en engelsk medicinsk tidskrift innehållerhöga halter av s.k. nitrosaminer. Det är troligendenna artikel refererar till i sininterpellation. Enligt uppgift från visarfem senare undersökningar -- två gjorda internt ochtre av utomstående laboratorier -- oberoende avvarandra helt andra siffror för nitrosaminnivåerna.Dessa senare siffror ligger enligt heltinom det intervall som gäller för marknaden iövrigt.EG-kommissionen har föreslagit att ''fuktigt snusför användning i munnen'' skall förbjudas inomEG. Enligt uppfattning tyder dennadefinition på att det svenska snuset skulle förbjudasmedan alla andra förekommande snustyper skullevara tillåtna även i fortsättningen. Givetvis harProcordia United Brands och dess dotterbolagSvenska och uppfattatdetta som en orättfärdig diskriminering av den egnaprodukten. Som en konsekvens av detta vidtar deberörda företagen de åtgärder de anser nödvändigaoch lämpliga för att få stöd för uppfattningen attmotiven för det föreslagna förbudet inte ärgodtagbara. Vilka åtgärder som vidtas kan jagrimligen inte ha någon uppfattning om. Omföretagen inte agerade skulle detta vara ettåsidosättande av deras skyldighet mot anställda ochägare.Som svar på första fråga villjag först konstatera att svensktillverkadetobaksprodukter säljs i mycket liten omfattningutomlands. Enligt råder självfalletsamma höga kvalitetskrav oavsett var de säljs.Den marknadsföring som sker utomlands genomsvenska företag eller dotterbolag som ärverksamma utomlands sker enligt iöverensstämmelse med den lagstiftning och deregler som gäller för varje enskild marknad. Svensklag och svenska regler gäller för reklam i . mån svensk lagstiftning är strängare änlagstiftning i andra länder, vore det enligt minmening av bl.a. konkurrensskäl helt orimligt omsvenska eller svenskägda företag skulle tillämpa desvenska reglerna medan konkurrerande företagarbetar efter andra regler.EG-kommissionens förslag, som det ser ut ,riktas enbart på en tobaksprodukt vilken inteproduceras inom EG. Det snus och den tuggtobakeller röktobak som tillverkas inom EG drabbas inteav något förbud om direktivförslaget antas. Allarelevanta internationella avtal ger tänkbaramöjligheter att vidta åtgärder som är nödvändigaför att bl.a. skydda människors liv och hälsa. Detkan också finnas generellt stöd för att vidta åtgärdersom minskar bruket av tobak. Däremot finns detinte stöd för att vidta åtgärder som godtyckligtdrabbar en tobaksprodukt men inte andra.Regeringen avser också att vid lämpligt tillfälle ochi lämpligt forum ta upp med EG den diskrimineringsvenska tobaksprodukter skulle utsättas för omdirektivförslaget antas. Frågan bereds på sedvanligtsätt inom . Bl.a. tas kontakt medde berörda verken i den utsträckning somerfordras.Anf. 2 ():Herr talman! Jag får tacka industriministern försvaret.En utgångspunkt för de här olika debatterna somjag för är kunskapen om tobakens vanebildandeeffekter. Nikotinet i tobak hör ju till de mestvanebildande ämnen som finns, i klass medcentralstimulantia -- och betydligt mervanebildande än t.ex. alkohol, sömnmedel ochlugnande medel. Det är därför som jag arbetar meddet här problemet. Jag är ju läkare i botten.Uppgiften att förebygga ohälsa är oerhörtangelägen.Bruket av snus ökar i . var detungefär av männen och av kvinnorna somsnusade. ökade det härbruket -- framför allt bland pojkar ochyngre män.Tobaksbruk i den här formen är på intet visoskadligt. Högt blodtryck, blodplättar som klibbarihop sig och bildar proppar, och försämradcirkulation i fingrar hör till de allvarligastekomplikationerna.Industriministern säger i sitt svar, som jag nu villkommentera, att det inte har gjorts någon satsningutomlands på svenskt snus, tillverkat i , ochatt man har en blygsam försäljning. Jag har intetillgång till några försäljningssiffror, men det är juuppenbart att har misslyckats i sinasträvanden att få ut den här produkten. Det kan jubero på att de länder som man vill exportera tillansluter sig till WHOs rekommendation att inte taemot några nya produkter av det här slaget på sinmarknad. Det finns ju en WHO-rekommendationsom också har ställt sig bakom -- atttobaksbruket rent allmänt, och bruket av snus isynnerhet, inte skall öka i världen utan tvärtomminska.Jag tycker att det hälsopolitiska inslaget i svaretfrån industriministern var litet tunt. Det var ju medtanke på hälsoeffekterna jag ursprungligen ställdeden här interpellationen till socialministern. Jagtrodde att industriministern med sitt LO-förflutnakunde vara särskilt oroad av vad snuset ställer tillmed i hans egna led som inkörsport tillnikotinberoende, med cigarettrökning som följd.Tobaksbruket har ju blivit ''a blue collar problem'',som professor sade i går på enpresskonferens där man belyste effekterna avhälsoundersökning när det gäller lungcancer. Hansade att det känns väldigt meningslöst att hålla påmed screening för en sådan sjukdom, när avde här fallen kunde förebyggas och man skulle fåbättre effekt av sina insatser på det sättet.Det är bra att nitrosaminhalterna i snusnu är inom godkänt intervall. Det gäller här en avde mest cancerframkallande substanser vi känner.Jag har förståelse för EGs inställning att inte ta inytterligare en produkt på marknaden, det härfuktiga snuset. Jag är övertygad om, genom det jagläser om arbetet mot tobaksbruk i EG, att man ärpå väg att arbeta bort andra produkter också. Dåvill man inte ytterligare ha en att kämpa mot.Hela det svar jag har fått har en näringspolitiskinriktning. Här gäller bara industripolitiskaöverväganden. Att 800 000 människor döri på grund av tobaksbruk tycks vara mindreintressant i det här sammanhanget. Här handlar detom att den svenska halvstatliga tobakskoncernen,en av världens största producenter av s.k. rökfritobak, inte skall hindras i sina exportplaner. Jagkan inte se annat än att detta är dubbelmoral medtanke på hur vi i agerar ivärldshälsoorganisationen när det gäller insatsermot tobaksbruket.Dessa tankar kommer också igen i denfolkhälsoproposition som regeringen lade fram såsent som . Här visar man en stor oro förtobakens ohälsoframkallande effekter. Man lyfterockså fram den ojämnlika fördelning av ohälsan ivårt samhälle. Situationen är sämst för delågutbildade. Det är ju den grupp där de somanvänder tobak främst finns.Från tobakspolitisk synpunkt tycker jag, som lägetnu är hos oss med ett utbrett och etableratsnusande, att vi måste acceptera att vi hos EGbegär ett nationellt undantag för att få behållasnuset inom . måste vi arbetamed information och försöka att få människor attsluta resp. inte börja med detta bruk. Men det skallstanna vid det. Exporten skall vi passa oss för omvi skall ha en trovärdighet internationellt. Jag hadehoppats att ett halvstatligt bolag kände det häransvaret.Jag vill bara göra ett litet tillägg. Det hör egentligeninte till den här frågan. Vi kanske skall diskuteradet . Men vad händer med asbest?Det finns nog länder som tycker att vårtasbestförbud är en importrestriktion.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:181 till socialförsäkringsutskottet1990/91:185 till skatteutskottetMotionerna1990/91:Fö22--Fö25 till försvarsutskottetAjourneringKammaren beslöt kl. 9.13 på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till , då detill dagens bordläggning aviseradeutskottsbetänkandena väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 10.00.3 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:183 Ändrad träfiberprövning1990/91:184 Verksamheten i Studsvikskoncernen,m.m.1990/91:191 Vissa livsmedelspolitiska frågorSkatteutskottets betänkande1990/91:SkU27 Ändring i kupongskattelagenJustitieutskottets betänkanden1990/91:JuU26 Bostadsdomstolen ochhyresnämnderna1990/91:JuU27 Anslag till rättshjälp m.m.Lagutskottets betänkanden1990/91:LU26 Kompetenskrav förfastighetsmäklare m.fl.1990/91:LU28 Ändringar i namnlagen m.m.1990/91:LU33 betänkanden1990/91:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete1990/91:UU16 Samarbete med , Central-och Östeuropa1990/91:UU20 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /91 ()1990/91:UU22 Insatser för kurdiska flyktingarSocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU15 Huvudmannaskapet försjukreseadministrationen m.m.Näringsutskottets betänkanden1990/91:NU36 Handel med samt Central-och Östeuropa1990/91:NU45 Styrelserepresentation för samhälleti vissa stiftelser4 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 25 april1990/91:188 av () tillsocialministern om åtgärder mot hembränning:Det är djupt oroande att hembränningen fortsätteratt öka. Följden blir en omfattande konsumtioninte bara för dem som bränner hemma utan ävenför ungdomar som lätt får tillgång till alkoholen.Med en ökad hembränning följer ofta en ökadlangning.Lönnbränningen sker i relativt stor skala. Illegalaspritfabriker är ingen ovanlig företeelse. Dennaförsäljning sker till restauranger, klubbar ellerenskilda. Inte sällan är bruk eller missbruk avnarkotika med i bilden.Hembränningen är inte ett problem av privat natur.Det är inte var mans rätt att bränna hemma. Bruketav alkohol skapar social utslagning, förnedring,sjukdom och kriminalitet. Hembränningen är ettsätt att bidra till dessa förhållanden, ovärdiga ettvälfärdssamhälle. En restriktiv alkoholpolitik är engrundförutsättning för att åstadkomma enbegränsning av alkoholskadorna.Rikspolisstyrelsen kan i sin statistik över brott somrubriceras som olovlig sprittillverkning konstateraatt hembränningen och lönnbränningen tenderaratt öka i omfattning. Mörkertalet är givetvis stort.Traditionellt har hembränning ansetts vara enlandsortsföreteelse. Med dagens sofistikeradedestillationsutrustningar är de dock även vanlig istäder.De som bränner är sällan missbrukare, utantvärtom ofta människor med god social ställning.Deras motiv är vinsten. Att de sedan tjänar påandra människors svagheter tycks inte vara någotproblem. Inte heller att de som köper ofta äraningslösa ungdomar. Den låga upptäcktsriskenbidrar till en fortsatt verksamhet.Hittills har samhällets insatser för att få bukt medhembränningen varit otillräckliga. Poliserna harinte -- trots att de ofta har kunskap omförhållandena -- möjlighet att ingripa. Bristanderesurser gör att polisen tvingas prioritera hårt i sinverksamhet. Att poliserna inte ingriper bottnarockså i samhällets passiva inställning tillhembränningen. Det ges inga signaler från högreort om att verksamheten är förkastlig och börstävjas. Många tycker att det inte är något brott attkoka hemma -- men däremot att sälja vidare.Straffen för hembränning är tämligen låga. En''husbehovsbrännare'' får i allmänhet dagsböter.Vid lönnbränning är det vanligt med fängelse i 1--2månader.Socialutskottet har senanst behandlatmotioner, bl.a. från om åtgärder mothembränning. Utskottet förklarade sig se allvarligtpå hembränning och utgick från att frågan omskärpta regler för hanteringen av aktivt kolövervägdes. beslöt i enlighet medutskottet. har inget hänt.Hembränningen tillåts fortfarande förekomma i alltstörre skala.Regeringen har i sin presenteradefolkhälsoproposition inte föreslagit några konkretaåtgärder mot hembränning. Det finns därför allanledning att här åter uppmärksammaproblematiken med hembränning.För att komma till rätta med hembränningen krävsåtgärder av olika slag:* Informationsinsatserna mot hembränning ochlangning måste öka för att få till stånd enattitydförändring. * Polisen måste ges ökade resurser för att kunnagöra tillslag. * Polisen måste ägna problematikenuppmärksamhet i samarbete med denykterhetsvårdande sociala myndigheterna. * Uppfattningen att den illegalaalkoholhanteringen utgör en allvarlig form avbrottslighet måste komma tydligare till uttryck ilagstiftning och tillämpning. * Försäljningen av aktivt kol måste licensbeläggas.Med hänvisning till ovanstående vill jag ställaföljande fråga till socialministern:Vilka snara åtgärder ämnar regeringen vidta för attfå bukt med hembränningen?1990/91:189 av () tilljustitieministern om giltig förklaring av vissaogiltiga vigslar:Den blomsterprydda Seglorakyrkan var fylld tillsista plats av anhöriga, vänner, sångare, musikersom tillsammans med vigselförrättaren gjordevigseln till en livsavgörandehändelse och ett oförglömligt minne för brudparet.Det heliga löftet framför altaret upplevdes somevigt.I dag har folkets statliga byråkrati ogiltigförklaratvigseln och äktenskapet. De unga är chockade.Pingstförsamlingarnas vigselnämnd beslöt den 8december 1989 att fråntaga vigselförrättaren hansrätt att vara vigselförrättare fr.o.m. den 1 juli 1989.Detta meddelades i skrivelse till . Den19 beslöt att lämnaskrivelsen och framställningen utan åtgärd. Dettabeslut överklagades till regeringen.Den 19 februari 1991 meddeladejustitiedepartementet att ovan nämndavigselförrättare jämte ytterligare tre andra pastoreri mist sin vigselrätt från den 1juli 1989.Ovan nämnda vigsel jämte ett tjugotal andra harmed retroaktiv verkan blivit ogiltiga. Rättsligt är denu ogifta, vilket kan få betydelse för rätten att ärva,rätten till bodelning och det rättsliga förhållandettill eventuella barn.Vad skall nu de unga paren göra? Arrangerabröllop på nytt och gifta sig för ? Vilkaskall stå för kostnaderna? Eller skall man utnyttjamöjligheten att finna sig i den märkliga byråkratinsirrgångar och ansöka hos regeringen att de tidigare''ogiltiga'' vigslarna förklaras giltiga enligtäktenskapsbalken, då synnerliga skäl föreligger?Man kan förstå att det inträffade förvånar allainblandade. Hur är det ställt med kompetensen ochförnuftet i byråkratin och den statligaförvaltningsapparaten, undrar man. Att fatta beslutsom drabbar ''tredje man'' med restroaktiv verkanpå ett så uppseendeväckande omänskligt sätt ärbetänkligt och oroande.Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställaföljande frågor till justitieministern.Hur ser justitieministern på handläggningen avdetta ärende?På vilket sätt kommer justitieministern att agera föratt de berörda vigslarna så snabbt som möjligt ochutan besvär för de unga paren blir giltigförklarade?1990/91:190 av () tillkommunikationsministern omjärnvägskommunikationerna i övre Norrland:De offentliga investeringarna inomkommunikationsväsendet som vägnät och järnväghar haft en negativ utveckling under 1980-talet.Och detta har varit särskilt märkbart iVästerbotten. Behovet av offentliga investeringarunder det kommande 90-talet och fram till år 2000framstår därför som ett oundvikligt måste. Enregions utveckling avgörs sannolikt merän någonsin av de förutsättningar som samhälletlyckas ge regionen genom satsning på infrastruktur.Att satsa på infrastrukturen och därmed påkommunikationerna gör sig därför alltmer gällandeoch blir alltmer väsentligt för att kunna utvecklaNorrland och inland. Det handlarframför allt om regionen norr om . Avvissa rapporter om trafikens framtida utvecklingframgår att:Under 90-talet och fram kommerpersontrafiken inom landet att öka . Detinnebär en årlig ökning på och sommotsvarar den årliga tillväxten som varit . Det är rimligt att anta att denna trafikökningtill en del kommer att ske med järnväg. Någrastörre satsningar på järnvägsnätet -- förutomnödvändigt banunderhåll som tidigare starkteftersatts på norra stambanan -- planeras inte inorra . Det är svårt att få en entydig bildav regeringens samlade syn på hurjärnvägspolitiken generellt skall utformas, vilketockså trafikutskottet yttrat. Denna brist framträderuppenbart vad gäller norra inriktar sig planering i huvudsak påsatsning av järnväg i Syd- och ochupp till , snabbtågsanpassning på södrastambanan, ostkustbanan, kapacitetsförbättringarpå och utbyggnad i och underhåll av järnvägen i norraNorrland har kraftigt eftersatts under det senasteårtiondet.Men norrlänningarna ställer samma anspråk somlandet i övrigt på persontrafiken på järnväg, dvs. attden skall kunna erbjuda snabba, frekventa ochtillförlitliga förbindelser.På godstransportområdet behövs också minskadetransporttider, skräddarsydda transportlösningar,förbättrad punktlighet och ökad effektivitet. Dettai sin tur kan innebära ökade möjligheter för denorrländska företagen och industrin att konkurrerapå inte enbart den inhemska marknaden utan ävenute i . liberalernas målsättningär att åstadkomma en mobilisering av de personligainsatserna för en utveckling av norra ochspeciellt inlandet. Men förutsättningarna är ettfungerande kommunikationsnät. Vi måste göraSverige rundare.Den socialdemokratiska regeringens intentionerpekar åt motsatt håll.-- Nej till mobilisering -- ja till avveckling av bådeperson- och godstransporter på järnväg.-- Nedläggning av persontrafiken på .-- Tvärbanornas framtida upprustning iVästerbotten skjuts framåt i tiden ochkonsekvensen blir att bl.a. skogsbolagen måstebörja planera för vägtransporter.-- Nej till Bottniabanan.Folkpartiet liberalerna förordar en kraftig satsningpå infrastrukturen, vilket vi framfört medanledning av regeringens proposition 1990/91:87.När det gäller drift, underhåll och investeringar ijärnvägar och vägar är det vår bedömning attinvesteringarna kommer att uppgå till ca 140miljarder . Vilka alternativerbjuder regeringen?Med hänvisning till det anförda vill jag frågakommunikationsministern:1. För del har behovet avupprustning av --Hällnäsbedömts som synnerligen angelägen upprustningsom måste påbörjas /93 för att etappvisfullföljas . Om så inte blir falletkommer de tunga timmertransporternamotsvarande 11 000--15 000 lastbilslass/år attöverföras till E 79, som i dagens läge har svårt attklara nuvarande trafikbelastning. Ärkommunikationsministern beredd att anslåsärskilda medel för en upprustning av tvärbananStoruman--?2. i har tagit initiativför att undersöka möjligheterna till fortsattpersontrafik på . Ärkommunikationsministern beredd att aktivt stödjaett sådant projekt?3. För övre Norrlands kustland saknas i dagjärnväg som alternativ. En utbyggd Bottniabana viaSundsvall och norrut över , och tillLuleå skulle effektivt sammanbinda kustorternaoch bidra till en breddad arbetsmarknad. Snabbakommunikationer mellan kustorterna skulle ocksåfå positiva effekter för den högre utbildningen.Även kraven på en ökad godshantering skulletillgodoses. Inte minst miljöskäl talar förförbättrade kommunikationer på järnväg. Ämnarkommunikationsministern ta några initiativ för enprojektering av Bottniabanan?4. På vilket sätt avser kommunikationsministernta ansvar för de ca 90 SJ-anställda som drabbas aven nedläggning av ?y1 > c15,3,9,11.5 > 5 § Anmälan om frågorehy1 > c15,1,9,11.5 > Anmäldes att följande frågor framställtsy1 > c15,1,9,11.5 > den 25 aprily1 > c15,3,9,11.5 > 1990/91:560 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om praxis i asylärenden:Den 24 april utvisades en grupp bulgarienturkarfrån förläggningen i tillbaka tillBulgarien. De har varit i , vilketmedfört bl.a. att en tolvårig flicka har tappat sitthemspråk. En sexårig astmasjuk pojke, ocksåbland de utvisade, kommer inte att kunna få någonmedicin mot astman när han återvänder.Mot denna bakgrund, och med tanke på att antaletasylsökande nu kraftigt sjunkit jämfört med närregeringen beslutade upphöra med den särskildabarnpraxisen, vill jag fråga invandrarministernom hon har för avsikt att återinföra denna s.k.barnpraxis, dvs. låta barnfamiljer stanna har förflutit.y1 > c15,3,9,11.5 > 1990/91:561 av () tillindustriministern om skogsindustrinsvirkestransporter:Under många år har bristen på medel tillunderhåll av våra vägar varit påfallande stor. Närregeringen aviserade en tillväxtproposition medsatsningar i infrastruktur för tillväxtens skullförväntade sig alla att pengar till ökat underhåll avvåra vägar i skogslänen skulle anvisas. kan vi läsa att det blivit tvärstopp förvirkestransporter. 30--av vägarna stängs av.Åkare kommer att permitteras ochmassafabrikena får köpa dyrare importvirke meden sämre handelsbalans som följd. Tillväxten i enav våra viktigaste industrier är hotad.Vad ämnar regeringen vidta för åtgärder för atttillväxten i landets viktiga skogsindustri inte skahotas genom avstängda vägar?1990/91:562 av Per () tillutrikesministern om uttalanden om gemensamförsvarspolitik i EG:Den 18 april 1991 uttalar kabinettssekreterarePierre i att EG ''på lång sikt kanomvandlas till en försvarsallians'' och att det ''intei dag går att säga om skall motsätta sigeller stödja detta''. uttalarkabinettssekreterare i morgonekotatt ett svenskt medlemskap i ett EG som ocksåomfattar gemensam försvarspolitik kan vållaproblem för den baltiska frigörelseprocessen. Hurskall dessa yttranden tolkas? Vad ärutrikesministerns kommentar?Jag vill fråga utrikesministern: av PierreSchoris uttalanden, om något, uttryckerregeringens ståndpunkt?1990/91:563 av Per () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iSverige vid medlemskap i brukar hävda att ett argument för EG-medlemskap är att arbetslösheten därigenom skallhållas nere. Faktum är att arbetslösheten iDanmark fyrdubblats sedan landet blev EG-medlem. Faktum är också att EGs genomsnittligaarbetslöshet stadigt ligger kring , vilket är 4--5 gånger så mycket som normalarbetslösheten iSverige. Faktum är slutligen att en fransk expertvid hävdadeatt ''arbetslösheten i kan bli så hög somsex, under andra halvan avnittiotalet, detta eftersom arbetskraften inom EGkommer att söka sig till de regioner där det finnsarbete'' (SvD 24/4 -91).Mot denna bakgrund vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Vad finns det för sakskäl att tro att genomEG skulle få minskad arbetslöshet, när danskaerfarenheter och prognoser av EG-expertertvärtom tyder på att EG-effekten på svenskarbetsmarknad blir en stark ökning avarbetslösheten?y1 > c15,3,9,11.5 > 1990/91:564 av Per () tillutrikesministern om spaningsarbetet iutredningen om mordet på en artikel i den 20 april 1991anger journalisten attPalmeutredningens ansvarige spaningsledare,, avfärdat ett visst tips medhänvisning till att den person som avsågs ''enligtuppgift från UD'' skulle ha suttit i fängelse i mördades. Men när , somlyckats få fram det hemliga efternamnet påpersonen i fråga, kollar hos UD, får han beskedetatt man där inte kan hitta någon uppgift av nämntinnehåll.