prot · GF0918 · 1991-11-05 00:00:00 — Jag tackar för synpunkterna och skallnaturligtvis överväga detta.Överläggningen var härmed avslutad.AjouneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajounera frågestunden till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.18 § Svar på fråga 1991/92:55 om EG ochomställningen av det svenska jordbruketAnf. 133 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser vidta åtgärder för attklargöra vad EG-anpassningen innebär iförhållande till omställningen av det svenskajordbruket.Som framgår av regeringsförklaringen är en av destora uppgifterna för regeringen att fullt ut föraSverige in i det europeiska samarbetet genomförhandlingar om medlemskap i också deklarerat att omställningen avjordbruket skall fullföljas. Syftet är att vidinträdet i EG skall ha en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring. Vidare skall enavstämning av omställningsbesluten ske efter detatt EG har lagt fast principerna för sin kommandejordbrukspolitik. Arbetet med denna avstämningskall förberedas av en särskild kommission.Frågan om en anpassning till EGs gemensammapolitik tillhör de mest centrala frågorna förregeringen just . Självfallet är det viktigt att såsnart som möjligt klargöra vad en EG-anpassninginnebär för omställningen av det svenskajordbruket. Det är också därför regeringen avseratt skyndsamt tillsätta en särskild kommission meduppgift att närmare analysera denna fråga.Tillsättningen av en sådan kommission förberedsför närvarande. I det sammanhanget kommerockså kommissionens status, sammansättning ochorganisation att prövas.Till saken hör också att arbetet med att analyserakonsekvenserna för svenskt jordbruk av en EG-anslutning redan har inletts. gjordestatens jordbruksnämnd en första studie avkonsekvenserna som sedan bildade basen i dengrönbok som den tidigare regeringenoffentliggjorde . Analysarbetet har sedan dessbedrivits mer eller mindre kontinuerligt, och istatens jordbruksverks uppgifter ingår att följautvecklingen av EGs jordbrukspolitik ochanalysera konsekvenserna av ett medlemskap.Till sist bör även påpekas att EG är på väg attreformera sin jordbrukspolitik. EG-kommissionenhar lagt fram relativt långtgående förslag tillförändringar av den gemensammajordbrukspolitiken, förslag som har rönt storuppmärksamhet. Det är dock ännu för tidigt attbedöma hur EGs slutliga ställningstagandekommer att bli. Av samma skäl är det också svårtatt bedöma vad ett medlemskap får förkonsekvenser för det svenska jordbruket. Dethindrar emellertid inte att analysarbetet drivs sålångt det är möjligt, vilket också är regeringensavsikt.Anf. 134 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga. Jaghälsar naturligtvis med stor tillfredsställelse att detnu skall tillsättas en kommission som skall följa detsvenska jordbrukets avreglering och omställningsamt hur detta förhåller sig till EG-anpassningen.Vänsterpartiet och även lade fram ettsådant förslag redan i samband med att riksdagenfattade sitt stora livsmedelspolitiska beslut våren1990. Vi fick då inte majoritet för vårt förslag.Därför är det mycket bra att man avser att tillsättadenna kommission.Orsaken till att jag ställer min fråga är att det, närriksdagen fattade detta stora genomgripande beslutmed så oerhörda konsekvenser för det svenskajordbruket, inte var känt att en ansökan om svensktEG-medlemskap var nära förestående. Så här iefterhand inser man ju att arbete pådetta område skulle förmodligen ha settannorlunda ut om vi hade haft det här perspektivetklart för oss.För många av jordbrukare innebär EG-anpassningen stora problem, även på mycket kortsikt. Hur skall man bruka sin jord nästkommandeår?Det är därför oerhört viktigt att tillsätta dennakommission som skall se över vad denna processinnebär på litet . Särskilt viktigt är det förmig och många jordbrukare att få veta: Kommerdet någon typ av klargörande som underlättar debeslut som man på varje jordbruksföretag nu måstefatta när det gäller omställning av areal ochåret därefter?Anf. 135 Jordbruksminister ():Fru talman! vet lika väl som jagatt när frågan om tillsättandet av en kommissiondiskuterades i samband med beslutet var vimedvetna om att det kunde bli förändringar --ändrade förhållanden eller icke förutsebaraeffekter av det fattade beslutet. Därför är detnödvändigt att man noga följer denna process. Ensådan förändring är ju att vi nu har ansökt ommedlemskap i brådskar med att få fram synpunkter. Samtidigtmåste man i det pågående beredningsarbetet inomregeringen ta tillräcklig tid på sig för att allt skallfungera på bästa sätt.Jag tror också att det är viktigt att jordbrukarna sålångt möjligt får klarhet i hur situationen detnärmaste året ser ut och i vad som eventuellt kan blieffekten av ett medlemskap.En fråga som ofta reses, och som väl nästan ingicki fråga, är hur den omställdaarealen betraktas i ett EG-sammanhang. Det är inte möjligt att ge ett klart svar på den frågan.Min personliga uppfattning är att åker är åker sålänge den inte är skog. Det kan man se när mantittar på den.Anf. 136 ():Fru talman! Ja, det kan man se, åtminstone efterett kort tag. I det fallet delar jagjordbruksministerns uppfattning.Det svenska beslutet innebär att vissa jordbrukareerbjuds omställningsersättningar . Vad som sedan händer efteromställningsperioden skall vi från samhällets sidainte lägga oss i. Då är det upp till jordbrukaren attbruka marken, t.ex. att odla spannmål igen.Många ställer frågan: Hur kommer man från EG attse på den omställda arealen? Kommer man attacceptera den som definitivt omställd areal, sominte längre ingår i vår jordbruksareal? Eller är detmöjligt att gå in i EG med denna areal somspannmålsareal?Det finns naturligtvis många frågor kring detta. Jaganser att det var mycket bra att denna omställninggenomfördes. Den var helt nödvändig, även om jagvet att den har varit och är smärtsam för många somär mitt uppe i den. Men det känns ju bittert attkonstatera att när vi nu har utsatt våra jordbrukareför denna hårdhänta hantering, måste vi kanskevända tillbaka in i ett annat regleringssystem, som imånga avseenden inte står det svenska, gamlasystemet efter. Det är en oerhört viktig fråga hur viskall kunna klara anpassningen, som depositiva effekterna av omställningen bevaras.Jag vill bara än en gång understrykaangelägenheten av att kommissionen kommer igång med sitt arbete och att de akutafrågorna klargörs med det snaraste.Anf. 137 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi vet inte hur den nya,gemensamma jordbrukspolitiken inom EGkommer att se ut. Som jag tidigare nämnde finnsdet dock ett förslag. Det är mycket som tyder på attdetta förslag kommer att ligga i linje med den linjesom vi i har följt. Detta börrimligen ge oss en viss fördel inför ett medlemskap.Samtidigt förväntas sättet att hantera överskottetatt bli annorlunda. Här måste man göra noggrannabedömningar i inför de kommandeförhandlingarna med EG.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:59 omundersökningsfartyget . 138 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat om jag ärberedd att ta initiativ till att fiskeriverketsundersökningsfartyg kan användaseffektivare och att vi därigenom får en bättrehavsövervakning.Det finns flera myndigheter och forskningsorgansom har behov av att samla in data om tillståndet ivåra havsområden. Fartygsresurserna är splittrade.Ett första steg till samordning var den överföringsom redovisades för och sominnebär att övertar naturvårdsverketsfartyg. Denna överföring samt en förändring avbemanningsreglerna för fartyget leder tillbesparingar som motiverade att anslaget tillfiskeriverket minskades.Generaldirektören utreder påregeringens uppdrag hur en ytterligare samordningav fartygsresurserna skall göras. Vidare har fleramyndigheter, bl.a. , i sinaanslagsframställningar för nästa budgetår begärtökade anslag för havsundersökningar.Den fråga som tar upp är alltsåunder beredning i . Syftet medberedningsarbetet är att göra de nödvändigahavsundersökningarna mera effektiva.Anf. 139 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret på min fråga, även om det i sak inte innehöllså många konkreta upplysningar.Fiskerstyrelsens undersökningsfartyg är ju väldigt viktig från olikasynpunkter. Man sysslar dels med provtrålning föratt undersöka de olika fiskbeståndens storlek ochlivskraft -- vilket i sin tur utgör underlag förkvotförhandlingar i fråga om fiskets område --, delsgör man en kontinuerlig miljöövervakning när detgäller situationen i havet. Detta är naturligtvisoerhört viktiga undersökningar, och det är enangelägen forskning som bedrivs.Argos har tidigare kunnat vara i drift i ungefär 40veckor . Med de besparingskrav som ställtskan fartyget i stället vara i gång i ungefär 23 veckorper år. Det är alltså fråga om en dramatiskminskning av verksamheten.Jag har i och för sig den största förståelse för att allaolika statliga instanser, verk och myndigheter påolika sätt måste spara in på utgifterna, men jag haren känsla av att det i det här fallet inte rör sig omså väldigt stora pengar. Med tanke på den oerhörtviktiga verksamhet man bedriver är jag rädd för attdet gamla ordspråket om att snålheten kan bedravisheten riskerar att besannas.Jag vill med anledning av det svar som jag har fåttställa två följdfrågor till jordbruksministern.Fiskeriverket har i sin anslagsframställan begärtökade anslag för havsundersökningar. Jag inser attjordbruksministern inte kan föregripabudgetberedningen, men jag skulle ändå vilja habesked om huruvida jordbruksministern anserdetta vara en viktig verksamhet som bör komma tillstånd igen. När kan den beredningen som pågårtänkas föranleda något konkret beslut?Anf. 140 Jordbruksminister ():Fru talman! Argos uppgifter är väldigt viktiga, inteminst för havsmiljön och möjligheterna för fisketnu och i framtiden.Elving ställde två konkreta frågor. Detär rätt att jag inte kan gå in och ge någradetaljuppgifter om var vi står i beredningsfrågan, isynnerhet som vi i regeringen har tagit på oss attgöra stora besparingar. Det är ingen som kommerundan detta besparingskrav.Jag vill säga att vi i våra diskussioner harbetraktat dessa framställningar på ett positivt sätt.Regeringen har också en positiv syn påmiljöfrågorna, vilket kan bidra till att detta områdekan få en positiv behandling jämfört med vissaandra områden.Beträffande tiden för beredningens arbete kommerresultatet i vanlig ordning att presenteras ibudgetpropositionen.Anf. 141 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för dekompletterande svaren.Det är viktigt att notera jordbruksministerns ochhela regeringens positiva grundsyn när det gällerhur viktig den här verksamheten är.Jag tolkar jordbruksministerns uttalanden så attdessa framställningar kommer att behandlas i enmycket positiv anda, och det är ett glädjandebesked.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:68 ometanolproduktionAnf. 142 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att verka för en etablering avetanolproduktion till . Han syftardärmed dels på ett planerat förslag till slopadpunktskatt på etanol, dels på de planer somSockerbolaget har att lägga ned sockerbruket iMörbylånga.Jag vill börja med att erinra om att jag i sambandmed en fråga av ometanolproduktion har givit uttryck för åsikten attdet visserligen förefaller som om de mellansvenskaslättbygderna kunde vara intressanta för eneventuell etanolproduktion men att det är enframtida etanolproducent som skall stå förbedömningen av var i landet en eller fleraetanolanläggningar skall lokaliseras, interegeringen.När det gäller sysselsättningssituationen på Ölandoch förslaget från Sockerbolaget att lägga nedbruket har jag beträffande det statliga stödet tillsockerbruken sagt att denna fråga kommer attprövas i samband med beredningen avstatsbudgeten för nästa budgetår.Jag är dock medveten om att det i samband meddiskussionerna om nedläggningen av sockerbruketpå har startats ett arbete för att hittaalternativ till både produktionen i jordbruket ochsysselsättningen i sockerbruket. Det finns vissaförslag på både jordbruks- och industriområdet,och dessa studeras nu närmare inom den s.k.Ölandsgruppen. Det arbete som bedrivs inomdenna grupp anser jag vara av stor vikt för attunderlätta omställningen i samband med ennedläggning av sockerbruket oavsett när i tidendetta kan komma att ske.Anf. 143 (nyd):Fru talman! Jag tackar för svaret.Det som jag har velat föra in i medvetandet närdenna fråga om etanol diskuteras är att man i dennaÖlandsgrupp har fört fram att det inte behöver varavete som är basen för etanoltillverkning utan kan göra som på , nämligen användasockerbetan som grund. Vissa förstudier har visatatt t.ex. etanol är vad man får ut per hektarvete. Och det påstås att man kan få ut kanske fyrafem gånger så mycket med sockerbetan som bas fördenna etanoltillverkning. Jag hoppas att ävendenna aspekt finns med när man funderar över enetanolproduktion här i landet.Det är naturligtvis vissa saker som innebärsvårigheter när det gäller sockerbetan, t.ex. lagringunder vintern, så att man klarar frysningen. Det ärnågot som man inte behöver fundera över när detgäller vete som bas för etanoltillverkning.Anf. 144 Jordbruksminister ():Fru talman! i ett generellt perspektiv borde detvara en fördel att man får ut så stor produktion sommöjligt. Då skulle sockerbetan ha en fördel jämförtmed vete. Men i samband med överenskommelsenom energipolitiken kommer förslaget och såsmåningom beslutet fram att man får användaomställningsstödet till jordbruket för att låta det gådirekt till en anläggning för etanolproduktion.Detta omställningsstöd är baserat per hektar. Ocheftersom det är som säger, att detsannolikt inte skulle behövas mer än en fjärdedel såmånga hektar sockerbetor som vete för att få frammotsvarande mängd etanol, blir alltså detta stöd idetta sammanhang betydligt lägre. Men om detfinns en anläggning som skulle gå att använda pånågot sätt får man göra en bedömning.Anf. 145 (nyd):Fru talman! Jag tackar för svaret, och jag ärtacksam för att detta medvetande finns om Ölandsbekymmer beträffande att sockerbruket läggs ned.Det finns kanske inga räddningsmöjligheter försockerbruket på . Det är inte bara böndernadär som får förändringar när det gäller underlagetför sina inkomster utan även andra näringar, t.ex.åkerier och många andra. Jag tackar emellertid föratt denna fråga finns med vid bedömningen närman ser på sysselsättningseffekterna och kanskeäven i samband med att man ser över frågan ombränsleproduktion för bilar.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:85 omfodermedelslagenAnf. 146 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser vidta åtgärder för att klargörafodermedelslagens innebörd vad gälleranvändningen av hela djurkroppar från självdödadjur.Enligt lagen (1985:295) om foder avses med foderen vara som är avsedd att användas för utfodring avdjur. Foder får inte ha en sådan sammansättningeller beskaffenhet i övrigt att det bl.a. kan antas attdet är skadligt eller annars otjänligt för djuret ellergör livsmedel från djur som utfodrats med fodretskadligt eller otjänligt som människoföda.Dessutom får som foder till andra djur än pälsdjurinte användas fodermjöl eller annan vara somframställts av kött från självdöda djur eller frånsjukligt förändrade delar av slaktade djur.Frågan om det är förenligt med foderlagensbestämmelser att använda självdöda djur som fodertill vildsvin i hägn övervägs avrättstillämpande myndighet.För att undvika oklarhet för framtiden harregeringen för avsikt att ta upp frågan om ettförtydligande av foderlagen så att det klart framgåratt utfodring med hela kroppar av självdöda djur ärförbjuden.Anf. 147 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på den här frågan,och för ovanlighetens skull är jag helt nöjd medsvaret.Detta kan tyckas vara en udda och perifer fråga,men i det här huset har vi ju att hantera ett väldigtvitt ämnesområde. Och i detta sammanhanghandlar det faktiskt om en oklarhet i en lagstiftning,och lagstiftning är ju en av huvuduppgifterna förriksdagen. Därför är det mycket välkommet att fåklart besked att denna oklarhet skall undanröjas.Tilläggas kan möjligen att jag tycker att man skallha all förståelse för att det finns stora problem närdet gäller att hantera självdöda djur. Detta varnågot som man tidigare i alla fall delvis löste inomramen för jordbruksprisregleringssystemet, dvs. hjälpte till att finansiera kostnaden. finnsinte detta stöd, och det bör inte heller finnas i ochmed den nya politik som vi har utformat. Mensamtidigt är kostnaderna för omhändertagandetmycket höga, och det kan vara svårt för denenskilde djurhållaren att hantera detta. Och det ärmöjligt att man behöver se över lagstiftning ochregelverk på detta område. Men just i denna frågamåste det vara helt klart att det t.ex. avsmittskyddsskäl inte kan vara lämpligt att självdödadjur används som foder till andra djur.Jag tackar emellertid för svaret.Anf. 148 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller användningen avfodermedel som kan vara framställda av kött frånsjälvdöda djur är ju den debatt som ligger bakomden bestämmelse som vi har i huvudsak av etiskkaraktär. Ur många andra synpunkter kanske detinte har så stora nackdelar om dessa foder ärbehandlade på rätt sätt.I detta speciella fall är det väl däremot smittfrågansom är mer central. har yttrat sig över frågan tilljordbruksverket och där tagit upp detta. En delsmittsamma sjukdomar kan överföras från tamasvin till vilda svin. Även om man har vildsvin i hägnfinns det stor risk för att de kan rymma. Det kaninnebära ganska allvarliga risker när det gällersmittspridning av bl.a. sjukdomar som Aujeszky'ssjukdom, som vi skall försöka utrota. Det är därförganska uppenbart att det i detta sammanhang ärolämpligt med den metod som har tagits upp i dettaförslag.Anf. 149 ():Fru talman! Det var just smittorisken som lågbakom min fråga och inte det etiska perspektivet.Att djur äter andra självdöda djur är faktiskt enföreteelse i naturen som jag inte har några etiskainvändningar mot -- det kan man ju inte ha. Men idetta fall handlar det om en möjlig smittväg som vifaktiskt kan stänga. Även om det i detta fall inteskulle kunna röra en sådan sjukdom som man harså stora problem med i t.ex. , madcow decease, har den sjukdomen ändå att göra medatt man framställer foder från döda djur, och sedansprids smittan, vilket man från början trodde varotänkbart, men det har skett via fodret.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1991/92:57 om hyrorna förnyproducerade bostäderAnf. 150 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaomedelbara åtgärder jag tänker vidta för attförhindra att hyresnivåerna i nyproduceradebostäder stiger kraftigt.Hyror i nyproducerade bostäder fastställs vanligengenom förhandlingar mellan parterna påhyresmarknaden. Det är alltså parterna som avgörvilka hyror som kommer att sättas.När det gäller statens stöd för nyproduktionen harregeringen till överlämnat en propositionmed förslag om bostadsbyggandets finansiering år1992. Förslagets effekter på kapitalkostnaderna förnyproducerade bostäder framgår av propositionen.Anf. 151 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret på minafrågor. Jag fick faktiskt ställa samma fråga tvågånger innan jag kunde få något svar. Jag tolkar detsom att det har funnits en viss osäkerhet iregeringen om vem som skulle handskas medbostadsfrågorna.Det svar som jag har fått är inte så värstklargörande. Att det förekommer förhandlingar påbostadsmarknaden känner jag till. Jag har ocksåläst propositionen. Men inget svar kan också varaett besked. Jag tycker att det är allvarligt attregeringen sprider en sådan osäkerhet omkring sigpå ett sådant viktigt område som bostadsområdet,dels därför att en god bostad är en social rättighet,dels därför att bostadssektorn är en så viktig motori vår ekonomi.De praktiska effekterna av det förslag som BoLundgren hänvisar till, förslaget om att riva uppräntelånesystemet, är att hyran i nyproduceradebostäder stiger med åtskilliga hundralappar. Enalldeles vanlig verklig trerumslägenhet, BoLundgren, planerad i , kommer attstiga med i runda slängar . Det ärverkligheten.De övriga förslag som har lagts fram och som berörbostadsområdet kommer att betyda ytterligarehöjningar av hyran. Dessa har jag emellertid intehunnit räkna på än.Är regeringen inte orolig över de socialakonsekvenser som en sådan bostadspolitik för medsig, att folk inte har råd att bo? Är regeringen inteorolig över att det i praktiken kommer att bli ettbyggstopp, vilket kommer att betyda bådearbetslösa byggnadsarbetare och i praktiken enökad bostadslöshet? Vilka skattesänkningar tänkerregeringen genomföra för att kompenseralåginkomsttagarfamiljer och unga människor för såkraftiga hyreshöjningar som det här är fråga om?Detta skulle jag vilja ha svar på.Anf. 152 Statsrådet ():Fru talman! Den socialdemokratiska regeringenspolitik när det gäller bostadsområdet har förutommycket kraftiga faktiska hyreshöjningar, som harfått bäras direkt av hyresgästerna, också kommit attinnebära vad som närmast kan kallas en explosionnär det gäller den andra delen av kostnaderna förbostaden, nämligen det som skattebetalarnabetalar i form av bostadssubventioner. Den totalakostnaden för boendet har alltså ökat kraftigt.Orsaken till detta är det planekonomiska tänkandesom har präglat den tidigare regeringensbostadspolitik, och orsaken är också att man genomständigt stegrade subventioner har doltbostadskostnadsökningarna.En byggprisutredning för antogatt kostnadsstegringarna i byggandet till ungefär entredjedel skulle kunna förklaras avsubventioneringen. Detta är regeringen mycketorolig över. Det krävs alltså ett systembrott, kommer bort från denna ständiga stegring avde totala bostadskostnaderna inkl. alla kostnaderför de enskilda direkt eller indirekt. Den nyaregeringen kommer att vidta åtgärder för att kunnabryta den accelererande uppgången av de totalabostadskostnaderna.Anf. 153 ():Fru talman! Ett tag föll in i sin gamlaoppositionsroll och talade mer om den förraregeringens politik än om de frågor som jag ställdetill honom. Jag får därför lov att upprepa dem.Är orolig för de sociala konsekvensersom kraftiga hyreshöjningar kommer att få pågrund av regeringens egen politik? Är Bo Lundgrenorolig för att det i praktiken kan komma att bli ettbyggstopp när det gäller lägenheter på grund av attingen har råd att efterfråga de bostäder som skullebyggas med de nya finansieringsreglerna? Vilkaskattesänkningar är det som villerbjuda låginkomsttagarfamiljer och ungamänniskor för att de skall kunna efterfråga demycket dyra bostäder som kan komma attproduceras i och med det finanseringssystem ochdet övriga bostadssociala system som ni harförutskickat? Dett är ju bara början, Bo Lundgren.Anf. 154 Statsrådet ():Fru talman! Det går ju inte att isolera frågan ombostadspolitiken från den allmänna situationen iSverige. Den nya regeringen konstaterar attSverige står inför en mycket allvarlig ekonomiskkris. Ett av problemen är naturligtvis denstelbenthet som präglar bl.a. bostadspolitiken pådet sätt som jag har redovisat, något sommåste lösas och brytas, så att vi kan få en tillväxt iekonomin och så att människor de facto kommeratt kunna klara sin ekonomi och kunna betala förbostäderna.Det gäller också att se till att vi får ett systemskifte,så att bostadskostnaderna inte behöver stiga sådramatiskt totalt sett som de har gjort under densocialdemokratiska regeringstiden.Räntelånesystemet innebar ju en övervältring avkostnaderna på villaägare och på dem som hardrivit hyresfastigheter. Det var alltså ingenförändring till det bättre för hyresgäster ochvillaägare.Till frågan om skattesänkningar finns det anledningatt återkomma.Anf. 155 ():Fru talman! Jag håller med om att detsjälvfallet inte går att isolera bostadspolitiken frånövriga politiska områden. Om man vill ha enutjämning i samhället och om man vill ha ett socialträttfärdigt samhälle gäller det att driva en brapolitik på alla områden. Men det hade varit möjligtatt avstå från att riva upp räntelånesystemet. Dåhade pengar sparats.