prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Det är viktigt även löser frågan om sjuklönegaranti för demsom inte kommer överens med arbetsgivarna.Avslutningsvis, herr talman, noterar folkpartietliberalerna med tillfredsställelse att regeringen påen punkt står fast vid sin överenskommelse,nämligen att den särskilda löneskatten skall sänkas.Ett enhälligt utskott ställer sig bakom folkpartietliberalernas förslag i den delen.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 8 och 9. Vi står självfallet bakomövriga reservationer som liberalernafogat till betänkandet. I övrigt yrkar jag medsamma synpunkter som bifall tillövriga delar av sjuklöneförslaget.Anf. 40 ():Herr talman! har under denna vår fattatflera långtgående beslut som gäller förändringar ivårt socialförsäkringssystem. Den sänktakompensationsnivån i sjukersättningen har giviteffekter när det gäller att förbättra folkhälsan, ochrehabiliteringspenningen skall förhoppningsvis geflera sjuka möjlighet att återgå till arbetet.Nu återstår införandet av sjuklönen, ett förslag somförst presenterades isjukpenningkommitténs betänkande. Tyvärr komgenom regeringsskiftet inte detta förslag atttas upp som ett regeringsförslag. aktiverades så förslaget och ärnu klart för beslut i , vilket vi välkomnar.Folkpartiet har genom beskrivitgången av svek och brutna löften i samband medskatteomläggningsförslaget. Naturligtvis tyckeräven vi från de övriga partierna, som ansersjuklönen vara ett bra förslag, att sjuklönen redannu borde ha varit genomförd. Ett har vi väl lärt ossav denna långslitna debatt med beskyllningar omsvek i skattereformens kölvatten: Lita inte pånågon politisk motståndare. Detta kan verifieras avfolkpartiet liberalerna som trots detta fortsatt meduppgörelser i andra frågor.Äntligen ligger förslaget på bord.Centerpartiet ställer sig bakom förslaget, men vihar dock några reservationer som bifogatsbetänkandet.Jag vill något närmare ge förklaring tillvarför vi inte till fullo kan acceptera detta förslag.När det gäller sjukdomsfall som återkommer medtäta intervall anser vi det rimligt att se översammanläggningsreglerna även med anledning avinförandet av sjuklön. Det är inte rimligt attarbetsgivaren skall utge sjuklön vid tätasjukdomsfall . Dettaborde åvila försäkringskassan.Tyvärr hänvisar utskottet bara till den utredningsom skall se över sammanläggningsreglerna medanledning av den sänkta kompensationsgraden isjukersättningen. Rimligtvis borde även sjuklönenfinnas med i detta sammanhang. Det är bara attbeklaga att utskottet inte tog fasta på vårt ochmoderaternas motionsförslag med syfte att införaen sammanläggningsregel.I dag äger man vid utlandsvistelse inte rätt atterhålla sjukersättning om man inte vistas i ettkonventionsland. När sjuklönen införs kommerdenna regel att försvinna. Skälet till detta är intenärmare angett vare sig i propositionen ellerbetänkandet. kan det vara ett lämpligt tillfälleatt få svar på frågan om vad som inträffat som nugör denna regel överflödig.Har kontrollmöjligheterna ökat vid utlandsvistelse,eller är det så att regeringen tänker sig attarbetsgivaren skall åka ut och se hur den anställdemår när ett sjukfall anmäls? Vad svarar DorisHåvik på detta? tycker att det hadevarit skäligt att behålla nuvarande regler.När det gäller möjligheten att teckna försäkring förföretagare har vi inte från oppositionen kunnatacceptera den gräns som utskottet antagit. Vårtförslag om 15 anställda, motsvarande enlönesumma på 90 basbelopp, skulle ge flera företagdenna möjlighet. Tyvärr vill utskottet inte gå medpå detta. Eftersom denna försäkring skall bekostasmed en avgift borde det inte ha vållat någrasvårigheter för majoriteten att acceptera förslaget.Vi får väl anledning att återkomma till detta förslaglängre fram. Det är dock bra att regeringen tagitfasta på vårt förslag att värna de små företagen meddetta skydd.Centerpartiet har accepterat förslaget tillrapportering av sjukfallen till . Vihar gjort det i avvaktan på att den tillfälligaföräldrapenningen kan utges, möjligtvis genom ettarbetsgivarinträde. I annat fall kommer det att blimöjligt att utnyttja både sjuklön och tillfälligföräldrapenning. Även om detta inte bordeförekomma vet vi att det alltid finns människor somfelaktigt utnyttjar välfärdssystem.När frågan om sjukfallsrapportering för att följasjukfallsutvecklingen och möta möjligheten attutnyttja sjuklönesystemet felaktigt har lösts, anservi från sida att arbetsgivaren skall avlastasonödiga rapporteringar. Med det nu liggandeförslaget kan ny teknik användas för att underlättaförsäkringskassans arbete.Det har framkommit viss oro för attsmåbarnsföräldrarna kommer att bli förlorare påarbetsmarknaden när de stora förändringarnagenomförs med lägre kompensationsnivå isjukersättningen och sjuklönen. Om det blir falletmåste naturligtvis åtgärder vidtas för att förhindraen sådan utveckling. kan främstkvinnor med småbarn eller i fertil ålder känna attde inte är attraktiva på arbetsmarknaden. Ävendessa förhållanden måste följas för att försäkrasmåbarnsföräldrar jämlikhet på arbetsmarknaden.Sjuklönen innebär ett kostnadövertagande förarbetsgivaren. Kostnadsneutralitet måsteeftersträvas, och det har även regeringen slagit fasti förslaget till sjuklön. Vi anser från oppositionenatt detta verkligen måste följas upp.Det innebär naturligtvis vissa svårigheter att avgörautfallet av sjuklönen. Det är ett skäl till att centernanser att rapportering av sjukfallen skall ske. Detstyrker arbetsgivarens krav på lägrearbetsgivaravgifter om han kan bevisa attkostnaderna blir högre än den sänkning avarbetsgivaravgiften som är beslutad.Differentiering av arbetsgivaravgifterna skall juutredas, och då måste detta också tas upp.Beräkningen av den sjukpenninggrundandeinkomsten har tidigare inneburit att vissöverkompensation kunnat ske. Genom införandetav lägre kompensationsgrad i sjukersättnignen haren viss förbättring skett. har i enreservation understrukit vikten av att förmåner ifortsättningen inte skall överstiga de förmåner manerhåller när man deltar i arbetslivet. Detta gäller ihög grad nu när avtal skall träffas som styrersättningen via sjuklön. Kan detta inte ske med deförutsättningar som betänkandet föreslår, kommersvårigheter att genomföra förslaget att uppstå.Socialministern har i propositionen gått väldigtlångt genom att föreslå att i så fall dra tillbakaförslaget. Utskottet mildrar dock detta genom att istället föreslå att ikraftträdandet skjuts påframtiden. Om arbetsgivaren då själv får stå förhela den ökade kostnaden borde det vara svårt attsluta avtal som medger kompensation utöver densom föreslås i betänkandet.I våra grannländer har sjuklönen varit genomfördunder ett stort antal år. I kräver LO attantalet veckor med sjuklön skall utökas. Genomsjuklönen ökas arbetsgivarens ansvar för enförbättring av arbetsmiljön. Intresset för deanställdas hälsa måste öka, och åtgärder för attförbättra situationen på arbetsplatsen blirresultatet. En minskad administration hosförsäkringskasan blir följden, och för första gångenskapas nu ett klart samband för arbetsgivaren närdet gäller hälsoläget på arbetsplatsen och dekostnader som uppstår vid hög sjukfrånvaro. Omdetta samband funnits tidigare hade många sjukfallkunnat förebyggas och många förtidspensioneradeha varit i arbete.Centerpartiet anser detta vara ett bra förslag somkommer att ändra arbetsgivarens ansvar för deanställda. Det gäller i hög grad de storaarbetsplaterna där man räknar med en 25-procentig sjukfrånvaro. Jag är helt övertygad omatt detta inte kommer att vara lika självklart längre.Stora vinster finns att hämta både mänskligt ochekonomiskt om arbetsgivaren får ett ökat intresseoch ansvar för arbetstagarens situation. återstårbara arbetsskadeförsäkringens reformering.Med hänsyn till kammarens arbetssituation yrkarjag inte bifall till någon reservation. Mencenterpartiet stöder naturligtvis alla dereservationer vi bifogat till betänkandet omsjuklön.Anf. 41 MARGÓ ():Herr talman! Så har vi då efter regeringens allaturer kommit till den dag när skall fattabeslut om ett arbetgivarinträde i sjukförsäkringen.Det är en tung dag, eftersom detta beslut med storsannolikhet är ett första steg till en privatsjukförsäkring. Detta går med all tydlighet attavläsa i de borgerligas reservationer på de punkterdär de inte fullt ut fått gehör av regeringen.Folkpartiet föreslår t.ex. att arbetsgivarperiodenskall kompletteras med ett arbetsgivarinträde, ochdet är också borgerlig enighet om att utökamöjligheterna för företagen att återförsäkra sig förhöga sjuklönekostnader. Därifrån är steget intelångt till en privat sjukförsäkring.När frågan om arbetsgivarperiod först väcktes avregeringen var det under föregivandeatt det var nödvändigt för att komma till rätta meddet s.k. ohälsotalet. Ohälsotalet, som är ett mått påsjukskrivningarna och den samlade utslagningenfrån arbetsmarknaden, hade stigit kraftigt under80-talet för att kulminera . Men redan närregeringen första gången aktualiserade förslagetoch skickade det på lagrådsremiss stod det klart attohälsotalet var på väg nedåt, utan att någradrastiska åtgärder hade vidtagits.När regeringen nu verkställer den gemensammasocialdemokratiska--borgerliga beställningen, harargumenten förändrats något. I propositionenframhålls att förändringen främst syftar till att gearbetsgivarna ett ekonomiskt incitament attförbättra arbetsmiljöerna, eftersom arbetsgivarnanu kommer att direkt tjäna på att korttidsfrånvaronminskar. Man kommer alltså att kunna kopplavarje individs sjukfrånvaro till ökade kostnader,och skulle man göra något åt arbetsmiljön, skulleman direkt kunna se hur utgiften minskade. Så ärtanken.Men detta är bara en from förhoppning. Det finnsinget konkret, t.ex. undersökningar från andraländer, att hänvisa till som säger att det också blirpå det sättet. Det kan lika väl bli så attarbetsgivarna ser att den snabbaste och störstaekonomiska vinsten gör man genom attnoggrannare än sortera vilka man anställeroch på de vägar som står till buds göra sig av meddem som förorsakar extra kostnader. Det blirsnabbaste sättet för arbetsgivarna att görabesparingar.De särregler, undantagande frånarbetsgivarperioden, som skall införas förmänniskor med stor sjukfrånvaro, skall enligtregeringens uppfattning förhindra att arbetsgivarnadiskriminerar någon på grund av sjuklighet. Jagförstår att särreglerna skapats med goda ochvällovliga motiv. Ändå blir det helt fel. Det är ettavsteg från den grundläggande principen omlikabehandling i socialförsäkringssystemet. Och detär diskriminerande.Jag skulle vilja fråga regeringen och utskottetsföreträdare: Hur bedöms man som arbetskraft närman söker nytt jobb och har papper på att man harett undantagande på grund av stor frånvaro genomsjuklighet? Frånvaro kostar som bekant inte bara isjuklön, det medför också produktionsbortfall ochdet här innebär helt enkelt att man har papper påatt man är en mycket osäker produktionsfaktor.Tror ni att arbetsgivaren kommer att anställa denmed det papperet på samma premisser som andramänniskor, som åtminstone vid en första anblickoch utåt verkar friska?Det andra argumentet som regeringen anför somskäl till att införa arbetsgivarperioden är att avlastaförsäkringskassans personal det administrativaarbetet med korttidsfrånvaron. Till viss del kan jaginstämma med regeringen, det har inte framståttsom en vettig arbetsfördelning attförsäkringskassans personal skall behöva ägna såmycket tid till att enbart administrerakorttidsfrånvaron.Men jag anser att detta borde ha gått att lösa påannat sätt, förslagsvis genom ettarbetsgivarinträde. Det är en ganska stor skillnadpå ett arbetsgivarinträde och en arbetsgivarperiod.I bägge fallen slipper dettidsödande arbetet med administrationen, men närdet gäller arbetsgivarinträdet så behållerförsäkringskassan hela kontrollen ochtillsynsansvaret. Ett arbetsgivarinträde isjukförsäkringen försätter inte arbetstagaren isamma beroendeförhållande till arbetsgivaren somarbetsgivarperioden gör.Det finns många fler argument mot enarbetsgivarperiod, men jag skall följa talmannensuppmaning och försöka korta ner mitt anförande.Jag nöjer mig med att hänvisa till densocialdemokratiska reservationen tillsjukpenningkommitténs betänkande -- förprotokollet vill jag ange namnet, SOU 1981:22.Där finns alla argumenten mot enarbetsgivarperiod. I sak har inget hänt som görarbetsgivarperioden smakligare än vad denvar sedan.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Herr talman! Om jag får ta ytterligare tid i anspråk,vill jag då bara avslutningsvis tacka alla kolleger iutskottet. Det gäller både personal och ledamöter.Jag vill tacka för de här åren.Jag vet inte om det är tillåtet att så här fråntalarstolen avslöja att vi faktiskt har haft betydligtroligare och trevligare än vad som kanske syns påvåra betänkanden och än vad som syns ikammarens protokoll.Som alla vet, har en del människor utanför det härhuset väldigt märkliga krav på oss politiker, att baraför att vi råkar ha olika politisk mening skall viockså vara fiender med varandra . Mentack och lov är det ju inte på det sättet. Jag har lärtmig i det här huset att debatten tjänar på om manäven kan vara vän med sina meningsmotståndare.Jag tackar er också för den lärdomen.Anf. 42 () replik:Herr talman! Margó målar upp ettspöke, som om alla arbetsgivare skulle vara bovar.Från liberalernas sida föreslår vi att manbör stimulera företag och försäkringskassa till attförmå fler att använda sig av arbetsgivarinträde. Vitycker att det är positivt, framför allt av det skäletatt arbetsgivarinträde har fungerat väldigt bra påden statliga sidan. Varför skulle det inte varalikadant på den privata, om man kommer överensom det i vanlig ordning?När det gäller sjuklön, Margó , vill jagframhålla att LO i önskar , alltsåen utökning. Jag tror inte att man vill ha det därföratt det är en dålig reform utan därför att detär en bra sådan.Jag måste säga att Margó sista debatthär gör mig litet bekymrad. Jag har känt MargóIngvardsson som en konstruktiv, påläst och skickligdebattör med väldigt goda kunskaper i just det härämnet. Att hon då är orolig för att det skall gå snett,fattar jag liksom inte.Nu när Margó skall börja ett nyttarbete och dessutom bli arbetsgivare, kan mantolka det som, tror jag inte att hon blir en annanperson, en skum typ som kommer att utnyttjasystemet, utan att hon kommer att vara sammaärliga, pålästa och skickliga arbetsgivare som honhar varit skicklig politiker här i kammaren. Då gårresonemanget inte ihop, tycker jag.Låt mig avsluta med att gratulera Margó till ettmycket intressant jobb. Jag tror säkert att det härmed arbetsgivarfrågan kommer att lösa sig, omman använder förnuft och insikt. Det är det som viförväntar oss att arbetsgivarna gör isjuklönefrågan.Anf. 43 MARGÓ ()replik:Herr talman! Självfallet tror jag inte att allaarbetsgivare är bovar och skurkar som skulle ha ettsärskilt ont öga till människor med handikapp. Jagtror visst att företagare i allmänhet är förnuftigamänniskor. Framför allt tror jag att de har en godekonomisk insikt och att de arbetarutifrån sitt företags ekonomiska bästa.Det är i den situationen som jag är oroad för attarbetsgivaren kommer att sortera sin arbetskraft påett annat sätt än vad han gör , eftersomarbetsgivaren med arbetsgivarperioden direkt serkopplingen mellan individen och ökadesjukdomskostnader i företaget. Då serarbetsgivaren att om det gäller att spara pengar görman den största förtjänsten på att inte anställamänniskor med stor sjuklighet. Det är för att jagtilltror att arbetsgivarna att kunna göraekonomiska bedömningar som jag hyser den häroron.När det gäller den norska arbetsgivarperioden, somSigge Godin hänvisar till, har jag tänkt att fåanvända någon senare replik till att utveckla detämnet mera. Det norska systemet går inte direkt attjämföra med det svenska. När man införde det iNorge innebar det, med utgångspunkt i hursjukförsäkringen såg ut där då, en reell förbättringför många människor. Det var en avsevärd skillnad,om man jämför med det svenska systemet.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag tycker absolut att man kanjämföra med det norska systemet. Vad vi tvistar omhär, Margó och jag, är omarbetsgivarna tänker ta sitt sociala ansvar. Det görde i . Varför skulle de inte göra det i ?Det finns alltså ingen skillnad där, och det ärhuvudpoängen. Arbetsgivarna kommer att skötadetta.Vi kan vara överens om att arbetsgivarna har engod ekonomisk insikt. Vad betyder då det? Jo, detbetyder att om företaget har en bra arbetsmiljö ochen bra arbetsorganisation, är frånvaron lägre,vilket är ekonomiskt fördelaktigt för arbetsgivaren.Dessutom blir arbetet uträttat på ett bättre sätt.Självfallet vill alla arbetsgivare att det skall fungeraså bra som möjligt, så att de kan producera de varorsom de har tänkt sälja. Det är en ekonomisk fördel.Självfallet gör de allt vad de kan för attarbetstagarna skall må bra på jobbet. Därförkommer detta att fungera bra. Vi kommer inte attbehöva vara oroliga för att så inte skall bli fallet.Anf. 45 MARGÓ ()replik:Herr talman! Också brukar ju varapåläst här i kammaren, men utgår han nog frånatt jag inte har läst på om det norska försöket medarbetsgivarperiod. Han vill påstå att man skulle hasärskilt goda erfarenheter av detta i Norge.Det finns en utvärdering av det norska försöket,och den har gjorts av TCO. Den utvärderingenvisar klart att arbetsgivarperioden inte har haft denminsta effekt på arbetsgivarnas vilja att förbättraarbetsmiljöerna och inte heller har haft den minstaeffekt på sjuktalen. I för man nu precissamma debatt som man för här i om vadman skall göra för att få ned de höga sjuktalen.Jag tycker att skall läsa dennautvärdering innan han uttalar sig positivt om detnorska försöket.Andre vice talmannen meddelade att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 46 ():Herr talman! Jag har anmält ett kort anförande.Jag vill i första hand beröra miljöpartietsreservationer. Alla utom en av dessa har avgivitstillsammans med andra partier.Vi vill ha en uppföljning av sjuklönesystemet. Vivill verkligen att man skall göra en ordentligutvärdering av hur det påverkar vilka människorsom blir anställda och hur det påverkar bl.a.handikappade, personer med många och långasjukperioder, invandrare osv. Vi tror att vi harsänkt ohälsotalet genom det nyasjukförsäkringssystemet, men det är litet för tidigtatt konstatera det, eftersom man inte vet om detblir ett utökat antal arbetsskador och ett störreantal förtidspensioneringar ochlångtidssjukskrivningar. Detta hör ihop med fråganom en utvärdering av arbetsgivarperioden. Dennafråga behandlas i reservation 2.Jag yrkar också bifall till reservation nr 5, sombehandlar frågan om en sammanläggningsregel. Vimenar att det är viktigt att korta, täta sjukfallräknas samman, så att det blir en enhetlighet isystemet.Frågan om försäkring för små företag behandlas ireservation nr 8 (mom. 11). Vi anser attavgränsningen av de företag som skall få teckna denaktuella försäkringen skall göras på en något högrenivå än vid 10 anställda och har begärt att gränsenskall ligga vid 15 anställda. Jag menar att vi annarskan få en inkörsport till privata försäkringar. Om såvisar sig bli fallet, får vi ta ny ställning i framtiden.Vi anser att det är viktigt att enrapporteringsskyldighet bibehålls även för kortasjukperioder. harhuvudansvaret för rehabiliteringen, och då är detviktigt att man snabbt kan se var det förekommertäta sjukdomsfall. Detta gäller även för en så korttidsperiod som . Då kan man snabbtbegära att arbetsgivaren skall göra en utredning.Detta hör samman med rehabiliteringen ochunderlättar överblick.Jag vill vidare replikera till , sommenade att tiden är mogen för karensdagar. Delsstrider det mot en , som säger skall ha lön då man ärsjukskriven, dels blir det kanske litet för förmånligtför arbetsgivarna. Man har först fått ersättning försjuklönen , men skall sedanslippa denna ellerdäromkring. Jag ställer mig mycket tveksam tilldet.Vi vet dessutom att med den högre arbetslöshetsom är på väg här i försvinner en delsjukskrivningar. Vilka är det som först blirarbetslösa? Jo, det är de som inte får anställningdärför att de har småbarn, det är handikappade ochinvandrare eller personer med ofta återkommandesjukperioder.Vi i arbetar mer än alla andra människor iindustriländerna, och det beror på att vi harmånga kategorier i arbete som i andra länder inte ärdet. Även människor med täta sjukskrivningar ochhandikappade har arbete i . Genom att mani har haft så låg arbetslöshet, vilket vi imiljöpartiet tycker är förnämligt, har dessamänniskor haft arbete. Detta ökar naturligtvissjukskrivningsfrekvensen, som detminskar arbetslösheten, och detta måste man tahänsyn till.Anf. 47 () replik:Herr talman! Bara en kort replik till RagnhildPohanka. Vi är överens om att denna reform skallvara kostnadsneutral. Arbetsgivarna skall inte roffaåt sig några förtjänster på karensdagar. Man tyckerändå inom Metall att det är ganska bra medövergången till den nya ordningen.Självfallet innebär detta också attarbetsskadeförsäkringen måste lyftas ut ursjukförsäkringen. Det är riktigt att man annarskolliderar med . Vi har denmålsättningen att göra något åt förhållandena. Vibehöver inte vara oense om på vilket sätt detta skallske. Det skall vara kostnadsneutralt, och om mangör något åt arbetsskadeförsäkringen kan mananvända karensdagar likaväl som en sänkning aversättningsnivån.Anf. 48 ()replik:Herr talman! Vi håller inte med om att det här haratt göra med arbetsskadeförsäkringen. För varjedag som man är sjuk skall man ha iersättning, och det spelar ingen roll om man får detockså genom andra försäkringar. Med karensdagarbryter man mot ILO-konventionen.Jag har förstått att ett av skälen till att manverkligen behöll under de första tre dagarnavar att majoriteten inte ville bryta mot en . Jag tycker att det är bra att man intehar gjort det. Reformen skall vara kostnadsneutral,men det kan bli eftersläpningar. Man kan alltså,som jag ser det, skaffa sig vissa fördelar med hjälpav karensdagar.Anf. 49 ():Herr talman! Låt er inteskrämmas av att jag tar med en hel del material italarstolen. Det beror helt på att det här har citeratsur betänkanden och utredningar som jag här hartillgängliga, och jag tycker att litet av det som härhar sagts bör läggas till rätta.Historieskrivningen i fråga om sjuklöneperiodeneller arbetsgivarperioden började inte 1981 meddet betänkande om sjukersättningsfrågor där jagsjälv var reservant -- jag återkommer till det. Detbörjade faktiskt med den utredning som framladebetänkandet SOU 1972:60, där man ganskautförligt behandlade frågan om enarbetsgivarperiod. Att det inte hände något vid dettillfället berodde helt på att representant iutredningen inte ställde sig bakom enarbetsgivarperiod. Han uttryckte det på följandesätt:''Jag vill inte bestrida att tanken på enarbetsgivarbetald period innansjukpenningförsäkringen träder in rymmeråtskilligt positivt, men en så viktig omläggning avsjukersättningssystemet kan inte bedömas enbartutifrån försäkringskasseadministrativa aspekter.Att ålägga alla arbetsgivare oavsett storlek ochverksamhetens art skyldighet att utge sjuklönskulle enligt min mening leda till orimligakonsekvenser. Såväl omfattningen somutformningen av en arbetsgivarbetald period ärfrågor som det bör tillkommaarbetsmarknadsparterna att träffa avtal om.Med denna ståndpunkt i sakfrågan har jag inteansett det erforderligt att ta ställning till någradetaljer i förslaget om obligatorisk sjuklön. ''Detta låg sedan oberett under en hel del år, då nihade kunnat bearbeta betänkandet och så att sägagöra avstampet till en arbetsgivarperiod. Jag troratt detta kan vara värt att nämna i debatten.När det sedan gäller sjukersättningsfrågorna, somockså är uppe till behandling i detta ärende, är detalldeles riktigt, som förut nämnts, att jag var en avreservanterna vid det tillfället.