prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — På detta sätt hade man undanröjtosäkerhetsfaktorn för dem som skall sökakoncession.Majoriteten i TV-beredningen, majoriteten ikulturutskottet och majoriteten ikonstitutionsutskottet har en viss tilltro till attkoncessionsavgifterna skall kunna bli av en sådanstorlek att de kan innebära ett bra resurstillskott tillSveriges Radios finansiering genom det tredjemarksända bolaget. Vi har med vårt koncept fäststörre avseende vid innehållet, vid på vilket sättkanalen etableras. Av den avvikande mening visom sitter i kulturutskottet har lämnat framgår attvi ställer rätt höga krav på den tredje kanalen. Vitycker alltså att det skall göras klart skall lokalisera huvudredaktionen ochcentraladministrationen utanförStockholmsområdet. Vi tycker att den massmedialasituationen i nu är sådan att när man nu fårett tillskott till den massmediala marknaden krävsdet att detta skall läggas utanför . Detmesta är ju Stockholmscentrerat.Vi kräver också att om man skall tala om enrikstäckande marksändande kanal skall det ocksåvara det. När man lägger in de kommersiellagränserna och räknar på detta -- reklaminkomsteroch vilken täckning man skall ha för att kunna fåinkomster att driva kanalen med -- finns det en riskför att man begränsar denna utbyggnad till det somär kommersiellt lönsamt. Det är faktiskt så, attberedningen och utskotten lämnar en möjlighet attkomplettera med sändningar via satellit. Man kanpå det sättet säga att de som inte kommer att nåsav dessa etervågor genom marksändaren får vara sågoda att skaffa sig en parabol för att ta emot dessaprogram. Det tycker vi är en svaghet. Vi har störrekrav än så; om det skall vara marksänt skall detockså vara det i den utsträckning som SverigesRadio marksänder. Det tycker vi är ett viktigtkrav.De som hävdar att skall varaberoende av reklaminkomster gör i nästa andetagkonstaterandet att det skall vara beroende avreklaminkomster genom att koncessionsavgifter,som i sin tur kommer från reklaminkomster ochtillförs rundradiofonden, skall vara med ochfinansiera verksamhet.Men det är inte bara det. Det finns ett tillskott ireda pengar, men det finns också ett tillskott avreformmedel som innebär att koncernen själv skalljobba ihop en del av slantarna. Först skall manrationaliserna, och sedan skall man kunna utökaprogramverksamheten.När drar man strecket för detta? Det är faktiskt enintressant diskussion. Det förekommer ständigtrationaliseringar inom . Frågan ärvad utgångspunkten är när man sedan kommer attmäta vilka rationaliseringseffekter man uppnått.Det skall man ju få som reformmedel. Skall det skei dag eller någon annan dag? Det framgår faktisktinte klart när man skall göra detta. Man kan därförnu säga att om man skulle vara försiktig inomkoncernen skulle man nu inte göra någonting; detsom man gör nu kan man bara få ont av . Jaghoppas och tror -- eller vet -- att det inte är så, menman skulle kunna fundera över detta. Är det dettaman skall göra för att få reformmedel? Skallman nu slå till alla bromsar för rationaliseringar?Jag tycker att det kanske vore bra att underdebattens senare del få ett klargörande av detta --hur kommer man att kunna tillgodoräkna sig gjordarationaliseringar inom koncernen?Man har gett vissa riktlinjer inför kommandepropositioner. Vi i står bakom flera avdessa riktlinjer -- dock inte alla. Det kanske mestintressanta är faktiskt det som inte ännu står ibetänkandet, propositionen osv. Det är ett stortarbete som ligger framför oss. Det kommer att varamånga sammanträden i den nu sammansattaberedningen -- som har förordnande till den 15september -- eller andra sammansatta beredningar.Tekniken utvecklas fort. Man skall görateknikvärderingen , och sedan skall man med detsom underlag återkomma och undersöka vad detkan innebära av ökad frihet för radio och TV i vårtland -- naturligtvis också i en ökad konkurrens.En viktig riktlinje, som man redan nu beslutar om,är att göra ett radiobolag. Det skall naturligtvis bliväldigt bra -- det har jag förstått när jag läst det somskrivs om detta. Det skall göras stora besparingar.Av dessa reformmedel, som uppgår till 200milj.kr. -- det skall få att expanderamed --, måste sannolikt en väldigt stor del tillfalladetta bolag. Från början var det nämligen aktuelltatt även utbildningsradion skulle vara med. Mantalar om en nedlagd utbildningsradio och ettradiobolag. Jag har kunnat konstatera att detfortfarande var samma summa som det skulle skerationaliseringar för. Beloppet finns kvar, menutbildningsradion finns också kvar. Frågan är vaddet kommer att leda till. Jag förstår dem sommisstänker -- och ibland hyser jag också det lillamisstroendet -- att denna rationalisering kommeratt drabba Lokalradion ganska hårt.Många motionärer från olika partier har i sinamotioner velat slå vakt om har i ett yttrande tillkonstitutionsutskottet gjort en ganska starkmarkering att det bör finnas en självständighet ochfrihet -- och detta har följts upp avkonstitutionsutskottet. Vi i menar att -- omman nu vill slå vakt om Lokalradion -- det säkrastesättet att garantera denna frihet är att bedrivaverksamheten som eget bolag.Catarina Rönnung sade att man slipper den storacentrala administrationen. Men Lokalradiobolagethar en ganska liten central administration. Detmesta sker faktiskt ute på redaktionerna. Det mani Lokalradion centraliserat är sådant som gettuppenbara vinster -- det är löneutbetalningar,löneberäkningar osv. Den administrationen ärsannerligen inte stor.Hur det kommer att gå med Lokalradions frihetdikteras inte särskilt mycket av det beslut som vi fattar -- det vågar jag påstå. Det kommer attdikteras av avtalen. Det är nämligen inte mångasom talar om -- eller känner till -- attRiksradion och Lokalradion i sina avtal har skildauppdrag. Man har sedan försökt säga att de skullekunna samverka mycket bättre. Men samverkanmåste ju ske inom ramen för det som uppdragengäller. Riksradion har en distriktsorganisation föratt i distrikten producera för riksradiosändningar.Enligt vår mening är och förblir lokalradionsuppdrag att producera för lokala sändningar.Frågan är hur avtalet för detta radiobolag kommeratt se ut. Detta kommer att bli avgörande för hurLokalradion kommer att utvecklas -- hur de t.ex.får det ekonomiskt med det de skall utföra.Detta förhållande avspeglas också i det att mantalar om fyra rikstäckande radiokanaler. Det finnsfaktiskt inte fyra rikstäckande radiokanaler. Detfinns tre rikstäckande radiokanaler och tjugofemlokala. Men i utskottsmajoritetens ochberedningens värld finns det fyra rikstäckanderadiokanaler. Eftersom man säger att det finns fyrarikstäckande radiokanaler upplever man det somen frihet för radiobolaget att disponera alla dessafyra kanaler. Jag tycker inte att det skall vara så.Om man menar något med detta om Lokalradionsfrihet måste det också sedan av avtal framgå att dedisponerar de tjugofem -- det kan bli flersenare -- lokala radiokanalerna. Det är väldigtviktigt.Jag är också förvånad över socialdemokraternasagerande när det gäller Lokalradion. NärLokalradion instiftades minskade man påmångfalden i pressen. Man gjorde detta för att fåen röst som faktiskt skulle kunna omfatta ett heltlän och som var oberoende av de intressenter somstår bakom våra dagstidningar. Jag kan nu barakonstatera att situationen är att mångatidningar kommer att försvinna, inte minst kommerA-pressen att få göra kraftiga inskränkningar ochomdisponeringar. På inrådan av ensocialdemokratisk regering beslutar man alltsåsamtidigt här i riksdag att man skall slåihop dessa verksamheter till ett bolag och att manpå detta plan skall ta bort självständigheten förLokalradion. Det beklagar vi i . Vi fullföljervår linje: att ha en fristående Lokalradio.Fru talman! tredje vice talman har yrkat bifall till reservationerna 1 och11. Det gör jag också. Eftersom nuslutar som riksdagsledamot ochutskottsordförande, vill jag passa på att tackahenne för många fina år i utskottet.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag tänkte kommentera vad JanHyttring sade om Lokalradions ställning. Jagtycker han kommer med ganska många obestyrktafarhågor om att bara Lokalradion skall drabbas avrationaliseringar. Ingenting säger detta.För min del tycker jag det är en elegant lösning nu gör ett ljudradiobolag. Då kan man nå godasamordningseffekter och rationalisera och sparapengar som kan läggas ut på att göra program istället.Kulturutskottet har väldigt länge talat för ensamverkan mellan . Jagtycker att tiden nu är mogen för att man gårsamman.Det står väldigt klart i betänkandet att man skall slåfast Lokalradions frihet och självständighet, desslokala och redaktionella beslutanderätt ochLokalradions rätt att sända på det egna FM4-nätet.Jag förstår inte på vilket sätt Lokalradion är hotad.Sedan säger att Lokalradion är bra,för man behöver en röst till som motarbetar destarka tidningar som har monopolsituation.Den saken gör Lokalradion ochkommer att forsätta med det. Men jag tycker detär en svaghet i resonemang. Man vill attLokalradion skall finansieras med reklam. Det ärinte bra för de svaga tidningar som finns ute ilandet. Därmed hotar man reklammarknaden fördem på ett sådant sätt att andratidningarna i enutgivningsort eller utgivningsregion kan blidrabbade. Det är en klar nackdel.Anf. 17 () replik:Fru talman! När riktlinjerna kom fram för att bildaett radiobolag presenterades uppgiften om de 200miljoner man skulle kunna ta in till sitt egetreformerande. Jag har inte settberäkningarna bakom detta, trots att vi har suttit isamma beredning, och jag.Man har förmodligen fastställt ett mål och tagit invissa komponenter. säger gör stora besparingar på att samordna. Dåmåste ha några siffror bakomdetta och visa hur mycket man kan vinna på dennasamordning i det nya bolaget. Men jag har inte settnågra sådana siffror.Catarina Rönnung talade sedan om svagheten icenterns förslag när vi slår vakt om en friståendelokalradio som skulle kunna finansieras medreklam.Vi har gjort ett viktigt tillägg: Reklamfinansieringkan bli aktuell , men efter en noggrannprövning av konsekvenserna för tidningarna. Dettaborde, menar jag, även socialdemokraterna kunnaställa upp på. Det måste man göra. Det är självklartatt ett medium till kommer att få effekter förtidningarna. Men det kommer också de lokalaradiostationerna att få -- de kommer att ha ännustörre effekt på tidningarnas annonsmarknad.Även av det skälet att man vill främja utvecklingenav den fria radion är det nödvändigt att göra engenomgång och en ordentlig utredning och provavilken inverkan detta kommer att få för våradagstidningar. Vi vill slå vakt om mångfalden förtidningarna.Vi märker , utan reklam ilokalradiostationer och närradiostationer, atttidningarna har en svår situation. Många av detidningar talar om går en mycketdyster tid till mötes.Anf. 18 () replik:Fru talman! När det gäller de samordningsvinsterman skulle kunna göra genom att slå ihop till ettradioföretag har vi i beredningen laborerat med ensiffra på i runda tal 70 miljoner.När säger att han inte har någraberäkningar, då tycker jag att han inte heller kankomma med dessa obestyrkta farhågor om attrationaliseringarna skulle drabba just den lokalaradion. Det är ingenting som säger detta.Rationaliseringskraven kommer attanpassas efter verkligheten. Om det visar sig gå förlångt får man tänka sig att möjligtvis sänka kravetpå rationalitet om man märker att någon gren avSveriges Radio skulle bli till den grad lidande somJan Hyttring påstår. Men kan intekomma med någonting annat än vad han självförmodar.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag är inte ensam om att förmodadetta. står enig bakom vad vi skriver i vårreservation om vad vi tycker skulle vara den bästautvecklingen.Vidare har en mängdpartikamrater som skrivit motioner i detta ärende.De har visserligen ställt upp på sammanslagningen,eller rättare sagt bildandet av det nya bolaget. Mendet skulle vara intressant att veta om de har fåttskriva alldeles fritt utan hänsyn till regeringensförslag. Skulle de annars ställt upp på förslaget? Imånga motioner tycker man att det bara fattas densista delen, att yrka avslag på propositionen ochförorda ett fortsatt Lokalradiobolag.Jag har ingen anledning att måla upp någonskräckbild. Men jag tycker det är allvar iresonemanget. Det finns allvar i farhågorna.När man hör om laborationen med 70 miljoner kanman konstatera att det fortfarande inte finns någonreell bakgrund, där man gått igenom dessa olikaadministrationer för att få fram 70 miljoner. Jagkänner inte till att man skulle ha gjort detta.Kanske känner till det?Förste vice talmannen anmälde att CatarinaRönnung anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill kommentera några avpunkterna i propositionen, framför allt de somligger inom kulturutskottets ansvarsområde.Jag vill dock, eftersom detta beslut också handlarom formerna för inplacering av reklam i detnationella TV-nätet, göra en kort kommentar ävenom detta.Jag fick en indirekt fråga från somsade att det skulle vara intressant att höra vad desocialdemokrater säger , som länge var påcenterns linje.Jag skulle kunna göra det lätt för mig genom attsäga att det har varit ett tagande och givande, och idetta fall mest ett givande för min del. Men jag skallinte göra det så lätt för mig. Detta är faktiskt enmycket allvarlig fråga.Min bedömning är att potentialen i marknaden ärmycket stor, även med de reservationer vi lagt framfrån beredningens sida och som ligger ipropositionen. Därför tycker jag det har varit heltnödvändigt att ta in den kontrollstation som skallkomma 1996.Det andra faktum som vi vet inträffar är att vi fåren kostnadsutveckling inom framför allt SverigesTelevision enbart på grund av att det blir ettkonkurrerande kommersiellt markbundet medium.Detta kommer att ställa stora ekonomiska krav påbåde och SverigesTelevision.Man kan säga att dessa problem kan lösas genomatt man justerar avgifterna och tillför reformmedel.På det sättet har man försökt hantera frågan ipropositionen.Mitt svar till är alltså kort: Jag stårbakom propositionen i dessa delar. Vi återkommermed ytterligare analys i samband medkontrollstationsdiskussionerna.En annan kommentar: ändrarregeringsförslaget när det gäller tidpunkten förkoncession. Jag vill beklaga att man i beredningeninte, vare sig från regeringens representant ellerfrån oppositionen, lyssnade på vad CatarinaRönnung sade om det nödvändiga i att skjuta framtiden. I så fall hade vi sluppit ändra i regeringensförslag på den punkten. blir det alltså enändring fram till , och det tror jagfaktiskt är nödvändigt.När det gäller huvudinnehållet i propositionen kanman ungefär som kulturutskottet gjortsammanfatta i tio punkter. För det första harSveriges Radio ett oförändrat public service-uppdrag. Jag tror det är mer nödvändigt ännågonsin tidigare att betona denna funktion. Jagtror också att vi inför kommandeavtalsförhandlingar får all anledning att analyseraoch diskutera vad vi lägger i begreppet publicservice. är det ofta bara en svepandeformulering. Detta har vi anledning återkomma tilli samband med den kommande förhandlingen.Den andra punkten är ett konstaterande av att denföretagsform som för närvarandehar bör vara oförändrad. Det tror jag är viktigt inteminst med tanke på de diskussioner som har varitom att det t.ex. skulle vara ett statligt aktiebolag,eller en stiftelse eller andra alternativ. Jag tror dennuvarande företagsformen är bra. Därför är det braatt det slås fast att den skall vara oförändrad.Jag tycker också det är bra att man försöker bevarai huvudsak de nuvarande ägarförhållandena. Det ären tillgång för demokratin, menar jag, att t.ex.folkrörelser engagerar sig som ägare i Sverigesstörsta medieföretag.Det tredje konstaterandet är att man enligtpropositionen skall disponera fyra rikstäckandesändarnät för ljudradio och två för television. JanHyttring sade att detta var fel, det finns bara 3rikstäckande och 25 lokala. Jag tycker detta är meren teknisk fråga, vi vet ju alla hur det fungerar i deavseendena.Däremot -- och det är där den i sak viktigaförändringen sker -- skall programverksamhetenhandhas av ett bolag för TV och ett för Ljudradionsamt av Utbildningsradion.Det sista först. Jag är mycket glad över attberedningen ändrade sig. När jag slogs för att Utbildningsradion skulle finnaskvar kände vi oss ganska ensamma. Det äruppenbart att Utbildningsradion hade ett brettfolkligt stöd. Därmed lyckades vi rädda kvarUtbildningsradion.När det gäller sammanläggningen av Riksradionoch Ljudradion skall jag återkomma till denpunkten som är en alldeles avslutande punkt.Om moderbolagets relationer till programbolagenskall jag nöja mig med konstaterandet att vadsom kommer ut av detta -- de skrivningar som görs,inte minst från KUs sida -- kan få substans först närman har satt sig ner och resonerat om innehållet.Detta är en något oviss punkt fortfarande.Trots att alla har talat mycket om reklam är detingen som nämnt det som är helt avgörande förverksamhetens bedrivande nämligen att kunna fåintäkter till verksamheten. Det innebär att vi inomkoncernen har ett bolag, Radiotjänst i ,som på ett framgångsrikt sätt sköter avgiftsuppbördoch kontroll. Vi var väl ganska många som varosäkra på vad som skulle hända när televerketlämnade över detta till iform av ett nytt dotterbolag. Därför känns det braatt kunna säga att det har gått mycket bra. Jagkan inte uppfatta saken på något annat sätt.När det gäller styrelserna och hur de skall utses harman konstaterat att det bör råda ettpersonsamband mellan moderbolag och resp.programföretag. Detta har vi i utskottet preciseratytterligare. Man skall eftersträva att ha kvarnuvarande principer för den parlamentariskaförankringen. Vi säger dessutom att det inte ärförenligt att vara ordförande i ett programföretagoch ingå i moderbolagets styrelse.Det har på en annan punkt talats om ekonomi här.Man är ibland vårdslös med orden. Jag tillhör självdem som kan vara det. Jag har märkt en tendens idebatten och kanske också i propositionen till närmast sätter ett likhetstecken mellanrationaliseringskrav och besparingskrav, någontingsom är viktigt att uppmärksamma. I propositionenoch debatten sägs att man ställer ettrationaliseringskrav på påsammanlagt 200 milj.kr. Jagtror att det i det här fallet ligger ganska nära tillhands att det blir fråga om besparingskrav. Mantvingas att i något avseende minska ambitionerna.Rationalisering skall man driva så långt det ärmöjligt, men jag tror inte att det är särskilt lätt attklara 200 miljoner.Jag skall än en gång ta upp lokalradioverksamheteneftersom den har väckt en viss uppmärksamhet ochJan Hyttring ägnade ganska mycket tid åt denfrågan. Jag menar att åtgärderna att samordnaljudradioverksamheten i ett företag har ett syfte,nämligen att få ut större effekt av de pengar somanvänds inom ljudradioföretagen -- det är förnärvarande pluralis. Om man kan nå en sådaneffekt genom att lägga samman företagen skall mannaturligtvis inte avstå från att göra det. Skall manavstå från att göra en besparing på 70 milj.kr., somCatarina Rönnung sade, som man har inomräckhåll? Man kan avstå från att göra den om denhar andra negativa effekter. En sådan negativeffekt skulle t.ex. kunna vara att den leder till enökad centralstyrning. En annan negativ effekt kanvara minskat lokalt programutbud eller att denredaktionella friheten därmed kraftigt beskärs.Detta menar jag att vi från utskottsmajoritetenmotverkar genom att skriva mycket starkt.Jag hade inte tänkt citera från utskottsbetänkandeteftersom det inte är det roligaste man kan sysslamed och dessutom kan folk läsa innantill. För attunderstryka vad utskottet säger vill jag ändock göradet: ''När lokalradion inrättades var syftetbl.a. att motverka de starkakoncentrationstendenserna på olikasamhällsområden. Denna grundtanke medlokalradioverksamhet är lika aktuell . Det ärdärför enligt utskottets mening av synnerlig vikt attverksamheten, liksom nu är fallet, kangenomföras under stor frihet och självständighet. ''Utskottet säger vidare att det lokala uppdragetenligt kulturutskottets mening förutsätter en lokalredaktionell beslutanderätt och självständighetbeträffande det lokala programutbudet. På den härpunkten görs dessutom ett särskilt tillkännagivandetill regeringen. Jag tycker uppriktigt sagt att vi hartäckt in den delen ganska bra. Då kanske vi ocksåkan ta hem en hel del av de här pengarna -- 70miljoner eller vad det nu rör sig om.Jag diskuterar inte framför allt i organisatoriskatermer. En organisation är nämligen bara ettinstrument för någonting. I detta fall ärorganisationen ett instrument för lyssnarna. Jagtror att det är bra för lyssnarna -- i ,i och i övriga -- att dennaändring av organisationen genomförs, eftersomman då får ut mera resurser i linjen, för att användadet språket.Fru talman! Jag vill också kommentera villkorenför koncessionen och den tredje kanalen i ettavseende. Jag tror nämligen att det är viktigt att,vilket också skrivs i betänkandet, de som bliraktuella för koncession skall kunna ha en sådanverksamhet att man kan spegla händelser ochskeenden runt om i landet. Vilka mera konkretauttryck det här kommer att ta sig i organisationenavstår föredragande statsrådet och regeringen frånatt precisera i propositionen, och det gjorde ocksåberedningen. Det bör ändock nämnas att iDanmark har den centrala organisationen för denkommersiella TV-kanalen sitt säte i . INorge fattas besluten i i Bergen. Här harvi avstått ifrån att fatta ett sådant beslut. Men detmarkerar vikten av detta. Det förtjänar också attunderstrykas att det faktiskt har en viss betydelsevar nyhetsredaktionen är belägen. Det finns förnärvarande en viss koncentration till i detavseendet. Jag tror därför att det vore en tillgångur nationell synpunkt om man kunde få en bättrespridning.Fru talman! Avslutningsvis vill jag som flera andravända mig till . Vi har inte hunnitsamarbeta så länge i kulturutskottet. Jag harnämligen suttit där mindre än en mandatperiod. Jagvill tacka för ett utomordentligt gott samarbeteunder den tid som vi ändå har lärt känna varandra.Vi vet alla som sitter i kulturutskottet att det ärriksdagens finaste och förnämsta utskott. I ganskastor utsträckning har vi att tackaför att det utskottet har fungerat så fint. Det vill jagpersonligen framföra ett tack för.Anf. 21 () replik:Fru talman! sade att han ochCatarina Rönnung slogs för Utbildningsradion iberedningen. Det är helt riktigt. Men ÅkeGustavsson kanske skulle ha berättat motvem han slogs. Det var inte . Vi varhelgjutna i frågan om att Utbildningsradion skullevara kvar i sin egen organisation.Anf. 22 () replik:Fru talman! Det är riktigt. Vi slogs tillsammansäven i en del andra frågor. Jag kanske uttryckte miglitet slarvigt. Jag vill minnas att jag, CatarinaRönnung, och kanske även någonföreträdare för stod för att vi skulle hakvar Utbildningsradion. Men är alla överens omatt den skall vara kvar, och då är det bara att varatacksam.Anf. 23 Utbildningsminister ():Fru talman! Radio- och TV-frågor är av många ochnaturliga skäl ofta föremål för diskussion. Politisktsåväl i som utanför är dessa frågor oftaomstridda. Det är också frågor som mycket starktengagerar medborgarna.Jag får ofta telefonsamtal. De telefonsamtal somrör mediafrågor handlar sällan om mediapolitikensprincipiella inriktning och att man tycker attyttrandefriheten är för dålig i ochetermedia. Samtalen kommer i regel från en personsom har blivit mycket upprörd över något han ellerhon inte tycker borde ha sänts. Denne personkräver av en utbildningsminister med ansvar förmediafrågorna att han skall visa handlingskraft ochvisa att han kan och vågar någonting genom att talaom vad man inte får göra och försöka hindra deticke önskade. I sådana sammanhang föredrar jagatt mycket energiskt argumentera för den roll jaghar. Den innebär att jag skall se till attradioverksamheten kan fungera fritt ochoberoende under en stark redaktionellsjälvständighet.