prot · GF0924 · 1991-11-13 00:00:00 — Begreppet konventionsflyktingkan utgöra en grund, men dessutom bör vi ha enliberal och generös bedömning. Jag tycker att detsom framkom i den utredning som låg till grund fören proposition, som sedermera inte lades fram, därman säger att ''där det uppenbart strider mothumanitetens krav att en människa inte fått stannahär'' är den komplettering som behövs. Däremot ärjag mycket tveksam till att helt återgå till de gamlabestämmelserna. Det vill jag gärna säga redan nu.En mycket god information till kommuner och äventill allmänheten är viktig. Där har förvisso skett enhel del . Det har förekommit mångamissförstånd genom att invandrarverket alltförsnabbt har vidtagit vissa åtgärder, lagt utflyktingförläggningar osv. Men det har häntmycket, och vi skall gå vidare på den vägen, tyckerjag, och verkligen ge människor en god informationom vilka regler som gäller. Tala om vad asylbidragetinnebär, och att det absolut inte rör sig om deväldiga summor som framkommer i debatten! Detär rena missförstånd. Vi har också redanåstadkommit att de flyktingar som kommer ut i vårakommuner får lån i stället för bidrag.Jag tror också att undvikande av särbehandling avinvandrare är viktigt. Jag tänker på vissabedömningar som har gjorts i domstolarna, därman har dömt mildare för att den åtalade har varitinvandrare och haft en annan kultursyn. Jag tror attdetta är ägnat att skapa fientlighet. Det är viktigtatt svensk lag får gälla i , och attsärbehandling skall undvikas så långt möjligt är.Det är sådana saker som är grogrund till fientlighet,enligt min erfarenhet.Rätten till arbete för asylsökande tror jag är enviktig åtgärd. Det är en sak som vi har framfört frånvårt parti och som tycks vara på vägatt förverkligas. Tyvärr är det nu mycket ont omarbete, men principen måste vara riktig, att maninte tvingar människor in i bidragsberoende. Härmåste vi också förklara för människor att somlagarna är utformade har deasylsökande inte rätt att arbeta. Man tittar snett pådem för att de bara uppbär bidrag. Men det är visjälva som har skapat de lagarna.Att man får arbeta på förläggningarna är mycketviktigt, att man inte tvingas till passivitet.Människor vill jobba. Jag vet det av erfarenhet.Man vill inget hellre än att på något sätt bidra. Jagvet också att det förekommer mycket mer sådantnu.Till sist skulle jag vilja säga att jag blev glad när jagi dag hörde radions Klarspråk. En elev sade: Vi villgärna vara med och hjälpa till. Se till att vi fårstudiedagar i skolan där vi verkligen tar upp de härfrågorna. Tillsammans med hemmen och skolanoch med tillvaratagande av elevernas egnaambitioner, de finns förvisso i stor utsträckning,skall vi nog komma en bra bit på väg när det gälleratt motarbeta den flyktingfientlighet och rasismsom, jag säger det återigen, vi i riksdag påalla sätt måste bekämpa.Anf. 6 ():Herr talman! Till att börja med vill jag instämmamed flera av de tidigare talarna och säga att det varutomordentligt bra att den här interpellationen.Interpellationen har blivit än mer aktuell medanden har legat och väntat på svar.Frågan om att bekämpa rasism ochfrämlingsfientlighet är en av de viktigastefrågorna att diskutera i denna kammare. Även omkampen måste föras på flera fronter -- jag skallsenare återkomma till det -- skall vi ha klart för ossatt rasismen i sig är en politisk ideologi som måstebekämpas med politiska medel av politiker.Det är oehört viktigt att vi i parlamentets kammarevisar enighet omkring rasism. De politiskapartiernas företrädare måste gemensamt ta avståndsamt visa beslutsamhet och en vilja att pröva depolitiska instrument som finns till förfogande. Detförsta man då tänker på är just lagstiftning.Efter det att kommissionen motfrämlingsfientlighet och rasism hade föreslagit ettpar lagstiftningsåtgärder, kom det i gång ettutredningsarbete som fortskrider. Jag noteraratt också nu deklarerar att dettaarbete kommer att fullföljas av den nya regeringen.Det är alldeles utmärkt att så sker.Det finns all anledning att när det gäller lagstiftningmot rasistiska organisationer hysa tveksamhet omhur denna lagstiftning skall utformas och hureffektiv den kan bli. Lagstiftningen får inteutformas så, att den i själva verket slår tillbaka ochså att säga gör självmål. Det är ett grannlaga arbeteatt överväga en sådan lagstiftning. Jag hoppas attremissbehandlingen går snabbt, så att vi snart kanfå ett förslag.Jag skulle bli glad över att få ytterligare ettförtydligande på den här punkten. GudrynSchyman påpekade att de politiska partier som är representerade i regeringen har haft olikauppfattningar om huruvida det skall till lagstiftningeller ej. Jag tror att den frågan delvis skär genom depolitiska partierna. Detsamma gäller huruvida mankan åstadkomma en effektiv lagstiftning när detgäller diskriminering på arbetsplatserna.Detta med arbete åt asylsökande har blivit en storsymbolfråga. Det har blivit precis som ett trollspö:om asylsökande bara får arbete, försvinner allrasism och främlingsfientlighet. Erfarenheternafrån andra länder pekar knappast på detta. Ävendär är jag beredd att medverka till en prövning avunder vilka former man kan tillåta asylsökande attarbeta, om man tror att det hjälper. Jag troruppriktigt sagt inte att detta kommer att vara någonsorts Columbi ägg, allra minst med denarbetsmarknadssituation som råder. Den dagnär de asylsökande får rätt att arbeta kan dettvärtom visa sig att de ändå inte får något arbete.Då kan det vändas emot dem och man kan kommaatt säga: Titta, nu får de arbeta, men det gör de ialla fall inte.Tyvärr hoppar debatten om främlingsfientlighetoch opinionen från tuva till tuva på det sätt sompassar. Det finns alltid något annat argument att tatill i stället. Jag har när jag har varitute och talat på skolor fått känslan av att man anseratt som vi politiker naturligtvis har ettstort ansvar är det min tjänsteplikt att tycka som jaggör.Det är viktigt att också andra krafter medverkar idetta arbete. Det två krafter som vi har att förlitaoss till är skolorna och folkrörelserna. Jag vill baraunderstryka det som säger i sittinterpellationssvar, nämligen att skolan inte fårlämnas ensam i denna uppgift.Skolan är ganska maktlös om samhälletruntomkring, om föräldrarna och om alla andravisar att de har en annan uppfattning än vad skolanstår för i dessa frågor. Detsamma gäller när våldetute i samhället glorifieras, både underhållningsvåldoch andra företeelser. Här måste ju skolan få ettstöd från samhället utanför för att det budskap somskolan försöker förmedla skall bli trovärdigt.Den andra kraften är folkrörelserna. Jag kan tillmin glädje konstatera att det i en av de störstadagstidningarna presenteras en omfattandefolkrörelsekampanj som ABF har tagit initiativ till.Det bådar gott, och det är precis vad som behövs idag.Det är även viktigt att de goda krafterna lokaltsluter sig samman och ordnar solidaritetsmöten,fackeltåg och annat. Vi kan inte bara förlita oss tillde gamla, stora och etablerade folkrörelserna. Detfinns mycket nytt som kan uppstå som en motvikttill de andra krafterna.Herr talman! vill jag varna för påståendetatt det har blivit rumsrent att tala ifrämlingsfientliga termer och att vara rasist. Baraför att vi säger att det är rumsrent, kan det blirumsrent. Jag tycker att vi i denna kammare börvara överens om att det inte är rumsrent att iSverige uttrycka rent främlingsfientliga ellerrasistiska åsikter.Anf. 7 ():Herr talman! Vi är alla skrämda av det som viunder har fått uppleva i formav ökad främlingsfientlighet och inslag av rasism iSverige, ett land som har varit tolerant och medöppna gränser där människor har kunnat vara säkrapå att finna skydd, åtminstone under de senasteåren.Under debatten har statsrådet givit besked om vadsom kan göras för att komma till rätta medproblemet. Det är viktigt att dessa åtgärder ocksåförverkligas.Det finns också skäl att förmedla en bättre kunskaptill riksdagsledamöterna. När man lyssnar till dennadebatt, undrar man om en del riksdagsledamötervet vad som har beslutats och hurudanaförhållandena är ute i landet.Jag har tagit med mig en broschyr som statensinvandrarverk har producerat. Den heterÖverlagda lögner. Jag rekommenderar dennabroschyr till läsning och att den sprids till allariksdagsledamöter.I broschyren beskrivs hur de organisationer somskall övertyga oss om att förhållandena är mycketmärkliga i svensk flyktingpolitik går till väga. Dessaorganisationer använder alla knep som står till budsför att verka övertygande och ge intryck av att ståpå en fast grund. I verkligheten plockar man utvissa yttranden som inte äger giltighet. Med denokunskap som genomsnittet kanske har kan vi dåtro att detta är sanningen. Därför kan det vara svårtatt bemöta detta i debatten.Det finns bl.a. ett flygblad som talar om att etik ochmoral skall in på skolschemat, och det håller allamed om. Etik och moral är inne just . Sedan slårman i en annan mening fast att flyktingarna har fåttränte- och amorteringsfria lån. Det är viktigt att vigör klart för oss hur situationen ser ut. Vi måste hakunskap för att kunna bemöta de felaktigapåståendena. Jag rekommenderar därför tillläsning invandrarverkets broschyr Överlagdalögner. Där kan man bl.a. läsa att flyktingarna intefår ränte- och amorteringsfria lån. Det är väl enkunskap som en del inte besitter, om jag förståttdebatten riktigt.Som politiker måste vi bekämpa och bemöta deökade tendenserna till främlingsfientlighet. I dettaarbete är det viktigt att vi har kunskaper, så att vikan bemöta felaktiga påståenden.Vi i har under försökt att bidratill att motarbeta och förebyggafrämlingsfientlighet. Vi har också tidigare inbjuditde politiska partierna och folkrörelserna att delta iolika kampanjer. Det har i stor utsträckning varitfråga om punktinsatser som har blivit följden av deinitiativ som har tagits. Det är viktigt att dennaverksamhet är ständigt pågående och att man aldrigfår ge avkall på insatsernas styrka.Vi måste också se på hur resurserna förinvandrarverkets sätt att bereda ett braflyktingmottagande har använts. Resurserna harinte varit tillräckliga för att uppfylla de krav somställdes när den stora flyktingvågen kom i slutet av80-talet. Detta har också bidragit till attförhållandena har blivit sämre. Min förhoppning äratt så inte skall bli fallet framöver, utan att det skallfinnas resurser till ett bra omhändertagande av deflyktingar som söker sig till vårt land. Vi har juförbundit oss att ge skydd åt dem som söker skydd.Det är många som har sagt att vi aldrig får tolererarasism och främlingsfientlighet, och då måste viockså stå upp och bemöta sådana tendenser. Jag ärinte alldeles övertygad om att man gör detta påbästa sätt genom att förbjuda rasistiskaorganisationer. Jag tror att man måste gå andravägar, eftersom det är starka krafter iorganisationerna i fråga. kan det vara bra attlyfta fram organisationerna och visa hur illa debeter sig och på vilka grunder de för fram sinafrågor.Som det sagts tror jag att folkrörelsernaoch skolan har en stor uppgift, liksom också vipolitiker och allmänheten. Vi måste vara med i ettkrig mot de rasistiska tendenserna. Allaintressenter måste vara med. En lång rad frivilligaorganisationer önskar inget högre än att få varamed i det här arbetet, och därför måste det ocksåställas resurser till förfogande. Det vi nu sätter igång får inte heller bara bli en uppflammandeverksamhet som sedan dör ut. För att det skall blinågon effekt måste verksamheten pågå . Eftersom det förekommer rasisistiskaströmningar i det övriga , krävs det att vianvänder oss av de möjligheter som finns för atthindra en ännu allvarligare spridning.Anf. 8 HANS ():Herr talman! Jag tycker att statsrådets svar påinterpellationen är positivt. Det är ett värdefulltbidrag till den nu mycket behövliga kampen motrasism och främlingsfientlighet. Vi talar ofta om attvi är emot rasism, men det är minst lika viktigt attframhålla att vi är för kampen för människors likavärde och för att vi skall ha ett öppet samhälle medgoda relationer mellan olika folkgrupper, vidare attvi skall ha en generös, aktiv och solidariskinvandrar- och flyktningpolitik.Det är väl ingen som har påstått att man genomlagstiftning kan komma till rätta med de härproblemen. Detta sägs ofta av dem som inte är såmycket för lagstiftning. Men ett faktum är att vi har en lagstiftning om olaga diskriminering ochom hets mot folkgrupper och en rättslig regleringdå det gäller den offentliga delen av arbetslivet. Närdet gäller den privata marknaden har vi däremotingen lagstiftning. Vi har det påbostadsmarknaden. När man säger att det inte gåratt lösa problemen genom lagstiftning vill jagframhålla att lagstiftningen ändå är ett brahjälpmedel för att komma till rätta med en hel delav det som måste beivras. Dessutom ärlagstiftningen ett viktigt stöd föropinionsbildningen. Det är mycket viktigt attmänniskor får klart för sig att lagen, samhället,regering och riksdag står på de diskrimineradessida. Lagen är härvidlag ett viktigt hjälpmedel.Justitiekansler har lagt fram ett brabetänkande. I betänkandet skriver han att detstatistiskt sett igenomsnitt har riktats någon formav attentat mot en flyktingförläggning i Sverige.Det förslag som justitiekanslern lägger fram för attbeivra den organiserade rasismen är ju inte ett duggmera långtgående än den lagstiftning som vi haremot enskilda. Även enskildas frihet begränsas juav förbudet mot diskriminering och förföljelse.Därför tycker jag att det är rimligt att man lagstiftarmot att sådant förekommer i organiserad form,särskilt om man gör som justitiekanslern föreslår.Jag hoppas att man vid remissomgången och denvidare behandlingen inser att det föreligger ettbehov på det här området.När det gäller den rasistiska brottsligheten ellerbrottsligheten med en invandrar- ochfrämlingsfientlig bakgrund är det viktigt att allaresurser sätts in för att beivra överträdelserna. Jaghar gång på gång sagt att det är lika viktigt attbekämpa denna typ av brottslighet som attbekämpa narkotikabrottslighet, ekonomiskbrottslighet och våldsbrottslighet. Det är därförsom jag tycker att statsmakterna bör säga ifrån attbeivrandet av denna brottslighet bör vara enprioriterad sak.Efter omfattande undersökningar vet vi attinformation dess värre inte spelar den stora roll somvi tror. Detta innebär inte att vi inte skall fortsättaatt informera. Men det är den ihärdiga ochkvalificerade undervisningen som spelar en mycketstor roll. Därför är svaret bra, men jag tycker måste markera att det finns ett stort behov avatt få in betydligt fler kvalificerade lärare på det härområdet. Vidareutbildningen av lärare är dessvärre eftersatt, men det är också många andra sommåste komma in i bilden.Till slut vill jag säga att jag hoppas att man inteavskaffar diskrimineringsombudsmannen. Detskulle vara en helt felaktig signal om ämbetet slogsihop med något annat. Tvärtom finns det ett starktbehov av en förstärkning avdiskrimineringsombudsmannens möjligheter ochresurser.Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först uttrycka glädje över densamsyn som ändå visas beträffande dessa allvarligaproblem när representanter för de olika partiernauppträder i riksdags talarstol. Jag tyckerockså att det är glädjande att notera alla de initiativsom nu tas ute i skolor och organisationer och iföreningslivet. Det är viktigt att också vi medverkartill att ge de här signalerna och att vi personligendeltar i de olika manifestationer som är i gång.Jag är inte motståndare till lagstiftningen, menavgörande för resultatet är övertygelsen imänniskornas hjärtan och värderingarna, liksomförankringen hos det svenska folket när det gälleröppenhet och humanism. Det är viktigt atthumanismens företrädare blir synliga, att de deltari protester, informerar, tar debatter och vågar ställaupp, även om det kan upplevas som en snålblåst.Ett litet problem är att vi trots allt inte har särskiltstor kunskap om vilka värderingar och attitydersom finns. Det talas om rasism. tycker jagkanske att man tar med för många människor närman använder begreppet. Det är klart att det finnsen hård kärna av människor som är rasister. Mensedan finns andra människor som kännerfrämlingsfientlighet. Det finns många människorsom är rädda. Det måste angripas på ett annat sätt,med upplysning, information och ökad kunskap.Jag har på nära håll sett ungdomar som på helt har ändrat uppfattning, när de har fåttklart för sig vilken omfattning invandringen har iSverige, dess kostnader, vilka bidrag och lån somfinns och vilka regler som gäller. Från att ha varitaktiva motståndare har de ändrat sig,som en omvänd hand. De har upplevt sig varabluffade när det gäller kunskap och information.Därför är det oerhört viktigt att vi skaffar oss enbättre kunskap om de värderingar som finns: Vadär det människor är rädda för? Vad ligger bakomden ökade främlingsfientligheten?Det är också viktigt att vi inte rusar i väg med ytligakampanjer av olika slag och tror att vi skall fixadetta om vi skickar i väg litet pengar tillföreningslivet osv. Detta är mycket mergrundläggande frågor som har blommat upp undersenare tid, men som har sin rot i en utvecklingunder en längre period.Gudrun tyckte att svaret inte var såkonkret. Jag tycker faktiskt att det är ganskakonkret. Vi vet att vi har fört en diskussion tidigarei riksdag om de rasistiskaorganisationerna, där vi har varit inriktade på att vimåste hitta verkningsfulla medel.Utredningsresultatet är inte inriktat på att förbjudaorganisationer som sådana utan just personernasom deltar i verksamheten. Det kan vara en elegantlösning. Men låt oss se vad remissinstanserna sägerinnan vi binder upp oss.När det gäller etnisk diskriminering påarbetsmarknaden har regeringen lovat att läggafram ett förslag. När det gäller möjligheten attarbeta har jag deklarerat att jagvill snabba upp arbetet och delvis ändrainriktningen. Det handlar om att man på etttidigare stadium kanske skall få arbeta och att detgäller riktiga arbeten. I direktiven talas det rättmycket om att man skall ''hjälpa till'' i olikaavseenden.När det gäller skolans område är det viktigt medlångsiktighet. Jag har pekat på att läroplansarbetepågår, som ju styr uppläggningen av hela vårundervisning på lång sikt. Jag har pekat på de kravpå ökad kunskap över huvud taget i skolan som vivill åstadkomma. Jag har också pekat på att det ärviktigt att invandrarbarnen deltar fullt ut i denobligatoriska undervisningen.Jag vill tacka i för deninledande deklaration han gjorde. Men sedanbörjade han tala om att skolvalen var renplojverksamhet och att de vuxna ändå inte haderöstat på dessa partier. Uppgifterna om att 10 %skulle vara rasister var felaktiga. Men det finnsskolor där en fjärdedel av eleverna har röstat pådessa partier. Det handlar om ungdomars attityder,att våga göra det, att kunna göra det, vare sig manhar gjort det på skoj eller på allvar. Detta harlångsiktiga effekter , när dessaungdomar blir vuxna och skall rösta.Gullan tog upp frågan om det s.k. 13-decemberbeslutet. Vad det handlar om är atttillämpa svensk lag. Grunden för deundantagsregler som användes föreligger intelängre. Så sent som i går redovisadeinvandrarverket att mottagningsförhållandena nuär annorlunda än . Därmed hargrunden för de särskilda skälen bortfallit. Dethandlar då om att återgå till en strikt och fasttillämpning av gällande svensk lag.Anf. 10 ():Herr talman! Jag delar om och glädje över den storaenigheten. Jag vet att det har funnits en mycket storenighet inte minst mellan våra partier. Det gällerinte minst den senaste frågan om 13-decemberbeslutet. vill jag bara ställa frågan, såatt jag får alldeles klart för mig: Är detta beslut nuupphävt, och har direktiv gått till invandrarverketatt 13-decemberbeslutet inte längre gäller? Detvore väldigt bra om vi fick ett klart besked här ikammaren om detta och också fick reda på ominvandrarverket har uppfattat de direktiven, så attdet inte råder något tvivel om det.Många har här diskuterat frågan omkriminalisering och undrat om det är det rättasättet. Det förslag som justitiekanslern har lämnat,som jag också tycker är bra och väl avvägt, handlarinte om att förbjuda organisationer. Det handlarom att kriminalisera enskildas befattning medsärskilt farliga rasistiska sammanslutningar, sominte bara i politiska termer uttrycker sigfrämlingsfientligt utan som också säger att de medvåld är beredda att se till att det de står för skall gåi uppfyllelse. Jag menar att den beskrivningenstämmer in på t.ex. organisationen arisktmotstånd, som säger att man skall utrotautlänningar med våld. Jag kan inte förstå att vi i detsvenska samhället skulle tillåta att människorstöder en sådan organisation genom att varamedlemmar eller ge pengar osv. Det vore verkligenatt förvirra begreppen.De delar där jag var otillfredsställd med svaretgällde framför allt skolans område. Jag menar attdet saknas möjligheter för skolan att på etteffektivt sätt snabbt gripa sig an dessa växandeproblem. Skolan har inte kompetensen ochresurserna och inte heller utbildningen. Statensansvar för hur invandrare och flyktingar tas emotoch behandlas måste kanske också utsträcka sig tillatt gälla undervisningen och skolans område,åtminstone , i ett sådantläge som det vi befinner oss i . Det läget är så passextraordinärt att det behövs extraordinära insatseroch detta genast, vilket inte står i motsättning tilldet långsiktiga arbetet, läroplansarbetet osv. Lägetär så allvarligt att man måste tänka sig att görasaker som är extraordinära. De resurserna finnsinte i skolan. Vi skall naturligtvis delta. Mångaandra måste delta, vara beredda att åka ut tillskolor och prata, att sprida information ochkunskaper. Men det behövs något extra för att detskall bli en reaktion snabbt.Jag vill också kommentera det som kdsrepresentant sade i debatten om etik och moral ochatt det har att göra med kristendomen. Jag vill påståatt religionen är en privatsak. Etik och moral ärnågonting som vi alla skall leva upp till. Attavbrutna äktenskap skulle leda till rasism ochnazism tycker jag är att föra diskussionen på tok förlångt.Anf. 11 (nyd):Herr talman! Ny Demokrati lyfte fram invandrar-och flyktingpolitiken under valkampanjen. Dåinträffade det att vi blev betraktade som rasister,för att vi tog upp och vågade belysa dessa svårafrågor. Vi menade att problemet i grunden har varitoch kanske är politikernas sätt att föraflyktingpolitiken. Vi upplevde att politikerresonerar på en nivå medan det svenska folkettycker och säger någonting helt annat. Det är så attsäga konflikten mellan dessa två synsätt som viupplevde och fångade upp. Vi tog också upp dessaproblem till debatt.I valkampanjen sade vi att skall ta emotpolitiska flyktingar i den mängd samhället kanassimilera. Vi är faktiskt bara 8 miljoner invånare idetta land. När vi tog emot 60 000 fungeradedet inte.Vi sade också att man bör ge lån i stället för bidrag.Bidragen har väckt mycket ont blod hos svenskar.Det är svårt för många att förstå varför människorkommer hit och får förmåner, när samhället inteklarar av att t.ex. ge vård och omsorg när det gälleråldriga anhöriga. Det är svårt för vanligt folk attförstå.Vi sade också att man skall ge de asylsökandetemporära arbetstillstånd. Det finns få saker som ärså nedbrytande för människor som justsysslolöshet.Att svenskar upplever att utlänningar kommer hitoch utnyttjar vårt bidragssystem utan att göra rättför sig är troligen en av de största orsakerna tillfrämlingsfientligheten här i . Så har viupplevt det när vi har talat med folk i . Attge temporära arbetstillstånd menar vi är ett viktigtmedel för att bekämpa fientlighet och rasism.Vi har fått det samhälle som politikerna har gettoss. Vi har bl.a. fått en normlös skola. Det är bl.a.frukterna av det som vi ser . Vi måstereformera skolan. Vi måste också sätta in åtgärderpå kort sikt, bl.a. av det slag som förslag på. Vi menar att vi med alla sätt måstebekämpa rasism. Vi skall inte särbehandlamänniskor. Jag tänker på vad sadeom att inte särbehandla elever. upp detta med hemspråksundervisning, somfaktiskt kolliderar med den vanligaskolundervisningen.