prot · GE0979 · 1991-03-15 00:00:00 — Det skulle leda tillgalopperande inflation, skyhöga räntor,valutautflöde och total kollaps för den svenskaekonomin.Jag tror att varken idrottsrörelsen eller någonannan grupp i samhället har något som helstintresse av den här typen av löftespolitik. När manhör och andra företrädare som lovarrunt, måste man ta det med åtskilliga nypor salt. Ertrovärdighet när det gäller rundhänta löften tillolika folkrörelser är inte särskilt stor. Ni visade i1985 års valrörelse vad ni egentligen avser att skäraned på stödet. har ni lärt er att ni skall varaförsiktigare med att ge konkreta besked om hur eraskattesänkningslöften skall finansieras. Jag tror nogatt folk i allmänhet förstår att om man skall avlövaden offentliga sektorn genom att sänka skatterna såkraftigt som ni påstår er vilja göra, försämrasstatens och kommunens möjligheter att stödjafolkrörelserna -- de förbättras inte.Jag såg för sedan en jämförelse mellan hurmycket vi lägger ned i stöd till idrotten i ochi det konservativt styrda . Vi satsarungefär dubbelt så mycket som engelsmännen gör.Det kanske ger en fingervisning om vad som skullevänta idrottsrörelsen och andra folkrörelser ommoderaterna fick chansen att förverkliga sinpolitik.När det gäller bildande av ekonomiska föreningartänker jag inte ge några råd till enskildaidrottsföreningar om hur de skall hantera sinverksamhet. Det vet de i allmänhet mycket bättresjälva. Förhållandena kan variera från fall till fall.Min bedömning är dock att man i allmänhet intekan uppnå någon skattefavör genom att bildaekonomiska föreningar. Idrottsrörelsen skallsjälvfallet -- det utgår jag också ifrån att den gör --följa de skatteregler som gäller. Man skall docknaturligtvis inte betala mer skatt än vad som krävs.Anf. 29 ():Herr talman! Det stämmer att vi klagar överskatteomläggningens finansieringsdel. Kritikenriktas mot att man total- eller överfinansierar enskatteomläggning. På denna punkt är vi oense.Statsrådet konstaterar att vår kritik inte har någontrovärdighet. Jag kan inte se att det finns någratecken i samhället som tyder på attsocialdemokraternas presentation har lett till någonökad trovärdighet för det socialdemokratiskapartiet som detta har diskuterats.Men det lär väl ge sig fram till valrörelsen.Det målas upp en skräckbild av vad det moderataalternativet innebär. Statsrådet återkommer till denlilla frågan om det lokala aktivitetsstödet. Vårtförslag ser inte ut så som statsrådet försökerframställa det. Vi tyckte att man av rationella,enkla skäl skulle lägga över den kostnaden påkommunerna. När förslaget framfördes var detmöjligt. har det lokala aktivitetsstödetförändrats, och därför behöver inte vårt kravkvarstå.Försök inte komma med en sådanskräckbeskrivning, särskilt inte i jämförelse medhur ni nu riktar ett dråpslag mot idrotten. Om nitycker att 1985 var mycket pengarnär vi ville flytta finansieringen, skall ni jämföra detmed att ni nu drar undan åtminstone 300 miljoneroch kanske 400 miljoner från idrotten. Det är denjämförelsen man måste göra när man har den härbilden framför sig.Sedan tycker jag att det är bra att statsrådet klargöratt bildande av ekonomiska föreningar inte ärnågon framkomlig väg. Det beskedet har vi fåttäven av skattemyndigheter. Däremot anseridrottsministern att man kan försöka gå den vägen.Det vore också intressant att få höra om statsrådethar några synpunkter på tanken att föreningarnaskulle avstå från anslag till driften avanläggningarna och att man i stället skulle låtakommunen svara för den uppgiften. Det voremycket intressant att få veta om statsrådet anser attdet är en framkomlig väg.Så i all korthet några ord om det statliga spelet, somjag inte hann beröra tidigare. Jag tror att statsrådetvet att det statliga spelet har tagit en allt störreandel av den totala spelmarknaden. Idrotten hadeför en tredjedel av spelmarknaden,medan andelen är mindre än en femtedel.Idrotten har alltså fått stå tillbaka för det statligaspelet. Statsrådet sade att man måste låta statenanpassa sina spelformer. Varför inte låta ävenidrotten göra det? Varför inte låta idrotten fåkonkurrera spelmarknaden på likvärdiga villkor?Då skulle kraven på statliga bidrag minska.Idrotten skulle bli mer självfinansierad, och viskulle få en starkare idrottsrörelse. Det tror jagfaktiskt att samhället skulle må bra av.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1990/91:147 ombeskattningen av folkpensionärerAnf. 30 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkastatsfinansiella skäl och beräkningar som lågbakom regeringsförslaget om utformningen avpensionärernas skatte- och KBT-regler. Vidare harhan frågat om jag anser att marginaleffekter påöver för folkpensionärer, som har lågpension men besparingar, är acceptabla samtslutligen om regeringen avser att underinnevarande år medverka till att dessa pensionärerfår med övriga inkomsttagare jämförbaramarginaleffekter.Bakgrunden till frågeställningen är denna.I och med skattereformen avskaffas det s.k. extraavdraget för folkpensionärer och ersätts med ettsärskilt grundavdrag, SGA. Detta uppgår till 1,5basbelopp (. ) för ensamståendesamt till 1,325 basbelopp för gifta (. Syftet med SGA är att folkpension ochpensionstillskott, dvs. basförmånerna skall varaskattefria.SGA trappas av av övrigapensionsinkomster frånsett inkomster från privatapensionsförsäkringar. Under åren 1991 och 1992reduceras SGA av inkomst av kapital ochinkomst av passiv näringsverksamhet. Såvitt gällerkapitalinkomster gäller dock avtrappningen endastinkomster till den del de överstiger 1 600 kr.Löneinkomster reducerar inte SGA. Under åren1991 och 1992 reduceras SGA även motförmögenhet.Även det kommunala bostadstillägget KBT ärinkomstprövat. Reglerna innebär i princip attförmånen minskas med den försäkrades inkomstervid sidan av folkpensionen. Även förmögenhetbeaktas vid inkomstprövningen.Jag övergår nu till att besvara särskilda grundavdraget för pensionärer syftartill att undanta ålderspensionärernasgrundförmåner från beskattning utan att samtidigtoskäliga skattelättnader uppstår för dem som harhöga pensionsinkomster. Reglerna har ocksåutformats på ett sådant sätt att marginaleffekternaför arbets- och kapitalinkomster minskas jämförtmed de äldre reglerna. Detta uppnås genom att detsärskilda grundavdraget inte avtrappas motarbetsinkomster och genom att, efter enövergångsperiod , någon avtrappning avSGA inte sker mot kapitalinkomster ochförmögenhet. Pensionärerna får således efterövergångsperioden samma marginaleffekteravseende kapitalinkomster som övrigaskattskyldiga.Jag delar självfallet uppfattningen att det inte är bramed höga marginaleffekter för pensionärernaskapitalinkomster. Det hade naturligtivis därför ioch för sig varit önskvärt att den förbättring sominträder då avtrappningen av det särskildagrundavdraget mot kapital och förmögenhetupphör kunde ha genomförts i samband medskattereformens ikraftträdande. Kostnaden för denslopade avtrappningen skulle emellertid ha uppgåtttill ca . Om ävenavtrappningen av KBT mot förmögenhet ochkapital skulle slopas tillkommer en kostnad på ca0,. Inom ramen för en ansvarsfullfinansiering av skattereformen har det därför intevarit möjligt att tidigarelägga denna förbättring.Övergångsvis sker därför en avtrappning på grundav kapitalinkomster och förmögenhet på ihuvudsak samma sätt som i det gamla systemet.Anf. 31 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret på de tre frågor som min interpellation omstraffbeskattningen av sparsamma pensionärerutmynnade i. Mitt tack gäller att ett svar har gettsoch inte innehållet i statsrådets svar.Århundradets skattereform hade flera goda syften.Bl.a. genom lägre marginalskatter skulle arbeteoch sparande stimuleras. Genom enhetlighet skulleskattesystemet förenklas.Vissa grupper av pensionärer får emellertid inte allsdel av de fördelar som skattereformen skulle ge.Pensionärer med inkomster under ca . kan fåvidkännas marginaleffekter på långt över 100 %.Dessutom gäller skatte- och bidragsregler som ärsvåra för den enskilde att överblicka. Reglerna hareffekter rakt motsatta dem som skattereformenskulle ge. Jag tror inte att kännedomen om dessaregler är särskilt god ens i denna kammare,eftersom en majoritet har slagit vakt om dessaregler trots de många påpekanden som bl.a. jaggjort om de orimligheter som reglerna leder till.Som jag redovisat i interpellationen innebär deregler som skall gälla och att enpensionär med låg pension men med besparingar iverkligheten får betala skatt påränteinkomst som utgör avkastning på en besparingpå . Dessutom reduceras en sådanpensionärs kommunala bostadstillägg, så att densamlade marginaleffekten på ränteinkomster bliröver . En sådan pensionär förlorar alltså påatt ha besparingar på bank i stället för att ha dem imadrassen, för att använda ett populärtuttryckssätt.Skattereformen har lett till att alla vi andra, alltsåvi som ännu inte är pensionärer eller pensionärermed inkomster , betalar endast 30 %i skatt på våra ränteinkomster. För oss alla andrautgår förmögenhetsskatt först när förmögenhetenöverstiger . Detta var välkomnaförbättringar i skattereglerna, och syftet var att viskulle få regler som inte motlle få regler som intemotverkar utan i stället stimulerar sparandet.Vilka pensionärer är det då som drabbas av de avmig kritiserade reglerna? Det är de som haft låga inkomster, något somi sin tur har lett att de har låg eller ingen ATP. Detär i stor utsträckning kvinnor som skött hem ochbarn och kanske haft deltidsarbete eller arbetat imakarnas gemensamma rörelse. Men även mångamän ingår i den drabbade gruppen. Gemensamt fördem som drabbas är att det trots begränsadeinkomster lyckats få ihop besparingar. I många fallhar besparingarna uppstått genom satsningar på etteget hus. När man säljer huset,kanske efter det att en av makarna har gått bort,frigörs kapitalet, varvid de av mig kritiseradeskatte- och bidragsmässiga reglerna uppstår.Jag vill erindra om att de nya arvsreglerna innebäratt efterlevande make behåller hela boet. Dettakommer att leda till att änkor och änklingar får enstörre förmögenhet än tidigare, då de i de flesta fallendast hade rätt till halva boet. De nyaarvsreglerna, som skulle stärka den efterlevandesställning, motverkas av de nämnda skatte- ochKBT-reglerna.Jag vill påpeka att dessa regler leder till enstraffbeskattning av låginkomsttagare som varitsparsamma. Reglerna slår alltså inte mot dem somkonsumerat hela sin inkomst eller dem som haft sågoda inkomster att de får högre ATP än vad drygt 3ATP-poäng ger. Varför skall just de små i samhälletdrabbas? Det har jag undrat över.Troligen beror det på att de inte varit tillräckligthögljudda. De har varit medvetna om att de genomskattereglerna bestraffas för sin sparsamhet, mende tigit och lidit.Min interpellation utmynnade i tre frågor.Den första gällde de i propositionen angivnastatsfinansiella skälen för att i ytterligare två årbehålla dessa orimliga regler. I svaret uppgerstatsrådet att dessa speciella regler gällandepensionärers ränteinkomster och besparingarbetyder drygt 2 100 milj.kr. i extraförmögenhetsskatt och skatt på räntor.Avtrappningen av KBT på grund av besparingarleder till ytterligare 800 milj.kr. i bortfall för dessapensionärer. Jag vill jämföra detta belopp medstatens inkomster av den vanligaförmögenhetsskatten för fysiska personer. Deberäknas för kommande budgetår uppgå till 2 924milj.kr. Det är ungefär samma belopp som denämnda pensionärsgrupperna betalar i form avextra skatt och minskat bostadsstöd på grund avsina besparingar.Det är bra att min interpellation lett till attregeringen nu redovisar dessa belopp.Statsrådet försvarar reglerna och de belopp demedför med att de fordras för ''en ansvarsfullfinansiering av skattereformen''.Vi har alltså haft råd att sänka allehanda skatter föross andra men inte att avskaffa skatteregler somleder till att nämnda pensionärer förlorar på varjekrona i ränta de får på sina besparingar. att det är en rimlig avvägning för att fåvad statsrådet kallar en ansvarsfull finansiering?Min andra fråga i interpellationen var om statsrådetanser marginaleffekter på långt varaacceptabla. Svaret är inte särskilt övertygande,eftersom det endast sägs att ''det inte är bra medhöga marginaleffekter''. Jag vill därför upprepafrågan om statsrådet anser att de nämnda reglernaoch marginaleffekter långt äracceptabla. Svaret bör vara antingen ja eller nej.Min tredje fråga -- som var den viktigaste -- var omregeringen avser att medverka till att de av mignämnda pensionärerna fr.o.m. innevarande år fårsamma låga marginaleffekter som gäller för ossandra. Svaret är ett nej, och det betyder att nämndapensionärsgrupper får betalasammanlagt 5 800 milj.kr. i form av extra skatteroch minskningar av bidrag.Anf. 32 ():Herr talman! Hur statsrådet kanbeteckna skatteomläggningen som ett exempel påen ansvarsfull finansiering är mig fullständigtobegripligt med tanke på att det här tas ut närmare3 miljarder under övergångsåren från pensionärersom inte hade någon skatt. Det är väl ingen''sofistikerad'' inställning, för att citera statsrådetsuttalande , även om det nu kommerfrån en person som under större delen av sinverksamhet har ägnat sig åt en utpräglatintellektuell verksamhet, en verksamhet som jaghoppas kommer att återupplivas i debatter med justErik , som ju lärde sig åtskilligt underutredningen om skatteomläggningen.Jag skall precisera den kritik som nuhar framfört mot den hårdhet med vilkenpensionärerna drabbas av denna omläggning.För det första faller den 30-procentiga skatten påräntor eller aktieutdelningar, vilket inteförekommit tidigare för pensionärer med lågaräntor eller utdelningar.För det andra minskar det kommunalabostadstillägget på grund av ränteinkomster.För det tredje ökar skatten på pensionen, därför har ränteinkomster.För det fjärde kan det kommunala bostadstilläggetminska på grund av själva förmögenheten, alltsåutöver att räntan på förmögenheten redan har letttill minskat bostadstillägg.För det femte kan skatten på pensionen öka pågrund av själva förmögenheten, alltså utöver atträntan på pensionen redan givit en sådanskatteeffekt.I värsta fall kan detta betyda att man får enmarginaleffekt på . Det finns ävenexempel på ännu högre effekter, som jag förmodaratt även kommer att precisera.Man behöver inte vara särskilt förmögen för attdrabbas av ökningen av skatten och minskningen avbidragen, utan det börjar redan vid en förmögenhetpå . på banken och ger fullt utslag vid100 . 15 000--. är inte mycket.För tjugo år sedan var motsvarande belopp realtsett bara hälften så stort. penningvärdemotsvarade 1 500--idagens penningvärde. Penningvärdet har alltsåreducerats tiofaldigt. Ett penningsparande som varvärt är värt bara 10 000kronor.Nu får alltså pensionärer som förut inte hade någonskatt på sina räntor vara med om att finansieraskatteomläggningen. tar man ut avränteinkomster och aktieutdelningar över 1 600 kr.Det är därför en fantastisk skrivning i statsrådetssvar när han framhåller att såvitt avserkapitalinkomster gäller avtrappningen ''endast''inkomster till den del de överstiger . Menmajoriteten av pensionärerna har . Det behövs inte mer än . påbanken avkastning för att man skall få1 . drabbas alltså av detta,och det är inga stora belopp. Sådana besparingarhar många pensionärer, kanske i viss utsträckning imadrassen -- något som måhända ökar till följd avdetta, och det är inget att stå efter.Jag förstår inte hur statsrådet kan hävda att detta ären ansvarsfull finansiering. Mycket riktigt får dessapensionärer en extra kostnad om 2,1 miljarderkronor, om man slopar avtrappningen. Därtillkommer ytterligare 0,8 miljarder genomavtrappningen av KBT på grund av förmögenhet.Att pensionärerna skall vara med om att betaladetta är för mig obegripligt. Jag skulle gärna vilja fåen närmare precisering av bakgrunden härtill. Detkan väl ändå inte betecknas som ansvarsfullt.Anf. 33 ():Herr talman! interpellation är avstort principiellt intresse. Den belyser en radmycket viktiga problem, inte minst av moraliskmen även av praktisk natur. Eftersom jag sitter isocialförsäkringsutskottet kommer jag ofta ikontakt med de här mycket svåra tekniskaproblemen.Jag vill först få ett principiellt uttalande beträffandeskattereglerna. Jag vill fråga : Lederinte en lagstiftning utformad så att den skaparuppenbara Pomperipossa-effekter till frustrationoch tilltagande förakt för politiska beslut?Jag vill bara påpeka att jag tycker att utvecklingenär oroande. I detta fall har vi Pomperipossa-effekter. Sådana effekter på 133--är inteovanliga, inberäknat verkeffekterna på KBT. Ser vibara till skatteeffekterna, finner vi att de förförmögenheter på mellan 15 000 och 100 000 kr.ligger på . För förmögenheter över100 . ligger de på 80 %.På har man precis som viriksdagsmän blivit nedringd, och man konstaterardär att ungefär 1 av 3 pensionärer drabbas av dessaeffekter. Men DN har en optimistisk syn på dettaoch säger att det här finns en möjlighet tillskatteplanering -- även om det var det som skulleundvikas. Man föreslår tre åtgärder, det finnssäkerligen fler: att flytta pengar till den make somhar den högsta inkomsten, att sätta pengarna påflerårskonto eller att placera dem iriksgäldsobligationer.Men ett av de viktigaste målen iskatteomläggningen var att komma ifrånskatteplaneringen. Är det inte nästintill enförfärande dubbelmoral att konstruera skattereglersom uppmuntrar våra allra äldsta och svagaste attge sig in i skatteplanering?Herr säger att skälet tillskattekonstruktionen är inkomsterna tillstatskassan. Men om det finns möjligheter tillskatteplanering försvinner de inkomsterna.Förutsätter man att dessa gamla människor inteklarar av det? Här finns det ett starkt argument föratt tidigarelägga reglerna som skall träda i kraft1993 till . Eller avser att göra nyaingrepp mot skatteplaneringen?Den bärande frågan är väl ändå -- och det var ävenMartin inne på -- varför de svagastepensionärerna skall finansiera skatteomläggningenpå detta sätt. De har ju redan fått betala mångagånger om genom att basbeloppet har gröpts ur ochpå grund av betydligt högre inflation än vadfinansdepartementet har räknat med. Senast i gårkunde vi höra att siffrorna ligger klart över 13 %.Varför har inte andra tillvägagångssätt valts för atttillfredsställa statskassans intressen? Varförinfördes inte tidigare de regler som sedan när detblev kris i ekonomin infördes, nämligen sänktersättning i sjukförsäkringen? Det har klaradynamiska effekter. gickantalet sjukanmälningar ned med 20--. IMalmö har de gått ned . Det ger pengar,och det skapar effektivitet i näringslivet. I vissaföretag har man redan upptäckt att det finns förmånga anställda.Är verkligen avdrag för fackföreningsavgifterviktigare än att undvika stötande Pomperipossa-effekter för de gamla som under svåra tider fördeett strävsamt liv? De satsade kanske på enbostadsrättslägenhet, sålde den senare och fick ettkapital på 50 000--100 000 kr.När vi diskuterar skatteomläggningen med herrÅsbrink, får vi alltid höra att vi företrädersärintressena och är den oförvitligeförsvararen av allmänintresset.Men är skatteomläggningen utformad för atttillfredsställa allmänintresset? Jag är inte riktigtsäker på det, . Man går med på avdragför fackföreningsavgifter. Jag tror också attmotviljan mot att införa lämpliga regler inomsocialförsäkringssektorn var en eftergift för defackliga intressena.Man måste alltid titta på sin egen moral. Vi bordetänka på det gamla bibliska uttrycket om grandetoch bjälken. Inte bara jag -- jag gör det varjekväll -- utan också . 34 Statsrådet ():Herr talman! har ytterligare några personerfrån oppositionen uttalat nya önskemål och givitlöften utan täckning. Har ni ingen räknekunnigperson i oppositionskanslierna som kansammanställa alla dessa löften och försöka bedömaeffekterna av om alla dessa löften skulle infrias?Bara på denna korta stund när två interpellationerdiskuteras har ni utlovat ett antal miljarder kronor.Lägger man till det till alla andra löften som ni ströromkring er, handlar det om tiotals miljarderkronor. Det är em politik som inte går attgenomföra. Det är klart att det låter vackert, ochdet är valår. Men det har inte med verkligheten attskaffa.Jag vill införa en renhållningsuppgift. Det finns enbetänklig oklarhet, för att inte säga ett vilseledandebesked, från mina kära meddebattörer. Utan attsäga det klart, men ibland är det nästan klart, låterni förstå att marginaleffekterna för pensionärernaskulle vara en följd av skattereformen. HugoHegeland sade att det skulle vara en del avfinansieringen av skattereformen. Det är inte sant.Det är totalt felaktigt. Det vore hederligt om nikunde ställa er upp och erkänna detta. Det ärfenomen som finns . De harinte införts med hjälp av skattereformen. under hela den sexåriga borgerligaregeringsperioden då ni regerade och hademöjlighet att göra något åt dessa marginaleffekter.Men ni gjorde inte det. Då hörde man inte mycketav detta patos för pensionärerna, för de sämstställda och för besparingarna. Ni gjorde ingentingåt detta. Tvärtom höjdes marginalskatterna underden borgerliga tiden.När och partilämnade regeringen hade marginalskatten gått upptill . Det fanns pensionärer som hade det somutgångsläge. Ovanpå det skulle sedan de andramarginaleffekterna läggas. Även för pensionärermed mycket måttliga inkomster varmarginaleffekterna betydligt högre än i dag.Med hjälp av skattereformen reducerar vi en radviktiga marginaleffekter kraftigt. Det görs inte baraför de förvärvsarbetande utan också förpensionärerna. Vi har redan tagit bort en stor delav marginaleffekterna när det gällerpensionärernas arbetsinkomster, såvällöneinkomster som inkomster frånnäringsverksamhet. Motsvarande har skett när detgäller inkomster från privata pensionsförsäkringar.Denna riksdag har också beslutat, inte med ermedverkan förvisso, att de återståendemarginaleffekterna skall tas bort förkapitalinkomster och förmögenhet. Det kommeratt ske 1993. Beslutet är redan fattat.Kom inte och påstå att vi med hjälp avskattereformen inför några nya effekter. Det är inteså. Det vore bra om ni kunde erkänna det. Redanunder 1991 sänks marginaleffekterna också påkapitalinkomster för de flesta pensionärer. Detberor på att deras allmänna skattesats sänks. Det var tidigare högre skattesatserför de allra flesta pensionärerna.Margit talade om uppmaning tillskatteplanering. får stå för deuppmaningar som förekommer i den tidningen. Jagtycker inte att det är det minsta skumt ellerotillbörligt om landets pensionärer sparar påriksgäldskonto eller i allemansfonder. Det är ettsätt att undgå de höga marginaleffekterna. Jagvälkomnar om man sparar i de sparformerna. Detär ingen skatteplanering, utan man bidrar till ettbåde attraktivt och samhällsnyttigt sparande. Detär utmärkt att ägna sig åt sådant och gärna i störreutsträckning i framtiden.Det är självklart olyckligt, , medmarginaleffekter på . Om det inteframgick av mitt svar, vill jag understryka det nu.Det är naturligtvis inte bra. Vi har tagit bort störstadelen av det problemet med hjälp avskattereformen. De problem som finns kvar tasbort 1993. Att det inte sker beror på attvi inte har funnit något sätt att finansiera detta. Detinnebär ändå en kostnad på drygt 2 miljarderkronor. Det skulle vara tacknämligt om ni i ställetför att kräva ofinansierade skattesänkningar ochofinansierade utgiftsökningar bidrog med förslagtill finansiering. Jag har för all del hört ett tänkbartförslag från , nämligen att sloparätten till avdrag för fackföreningsavgifter. Jag vetatt det är den moderata uppfattningen. Det vorenågon gång intressant att få höra om ni på fulltallvar anser att den motsvarande avdragsrätten förarbetsgivare skall bestå. Anser ni att det är riktigtatt ta bort den för löntagarna men behålla den förarbetsgivarna? Därigenom missgynnassystematiskt i skattesystemet den ena parten påarbetsmarknaden jämfört med den andra.Anf. 35 ():Herr talman! Jag betraktar mig själv somräknekunnig, även om jag inte harmeddebattörernas formella kompetens.