prot · GF0947 · 1991-12-17 00:00:00 — talade om enverklighet som man skulle hoppas var sann. Hansade att det behövs ingen rättighetslagstiftning, nunär behoven snart är tillgodosedda. Köernakommer att försvinna -- särskilt , säger han, närvi öppnar för andra alternativ. Ja, köerna kanskeförsvinner, men inte därför att behoven försvinnerutan helt enkelt därför att vi återförs till ettsamhälle som vi trodde att vi hade lämnat för alltid.Den politik som vi nu ser utvecklas fyller osssocialdemokrater med förtvivlan och vrede menockså med mycket starkt självförtroende för detsom vi representerar och det som vi tänker slåss för,rättvisa och solidaritet, och när det gäller detärende vi behandlar nu barnens behov av en trygguppväxt, av den bästa starten i livet.Anf. 143 () replik:Herr talman! Jag tänker inte gå in i någonallmänpolitisk debatt med . Den vitavrede och den förtvivlan som gör sigtill talesman för borde ha känts under hela det årsom snart har passerat.Jag reagerar emellertid väldigt skarpt mot BirgittaDahls angrepp på , när han inteär närvarande i kammaren och inte kan svara.Sedan kan jag trösta med att har uppdrag i som han medglädje tar på sig.Anf. 144 () replik:Herr talman! För det första kunde BengtWesterberg ha stannat tills debatten var slut. Detbrukade jag göra som statsråd, även om jag måsteavstå från att framträda i radio.För det andra är det i högsta grad befogat att sättain regeringens förslag i den verklighet som vi ärsatta att försöka förändra och förbättra tillmänniskors bästa.Anf. 145 () replik:Herr talman! tycker attsocialministern kunde ha stannat kvar. Men avtalarlistan framgår inte att skulle hållanågot anförande.Jag kan också tala om att innan härifrån informerade han mycket noggrantanmälda talare om att han hade ettsammanträffande avtalat med Radio.Anf. 146 () replik:Herr talman! Vi skall inte stå och tramsa omdetaljer inför det som är så oerhört viktigt,nämligen att vi har ett ansvar att se till att de beslutvi fattar och den lagstiftning som vi fattar beslut omär till skydd för människor och inte öppnar upp förden nedrustning, den utförsäljning, den uppdelningi samhället av gynnade och mindre gynnade som vitrodde att vi för alltid hade kommit bort ifrån. Detär ett faktum att den utveckling som jag harbeskrivit pågår i många kommuner. Det äringet fantasifoster.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 147 ():Herr talman! Jag har blivit upplyst om avkammarsekretariatet att min motion inte höll avtekniska skäl, så jag kunde inte yrka bifall till den.Då får jag väl finna mig i det och ta tillbaka mittyrkande. Och så får jag försöka bättra mig till nästagång.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande bostadsutskottetsbetänkanden /92:BoU9, BoU7 och BoU8,lagutskottets betänkande 1991/92:LU14,försvarsutskottets betänkanden /92:FöU5 ochFöU6, socialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU5 samt socialutskottets betänkanden1991/92:SoU9, SoU10, SoU11 och betänkande BoU9Mom. 1 (räntebidrag för nya hus och för hus ibeståndet)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot138 för reservation 1 av m.fl.Mom. 4 (räntebidrag vid övertagande avbostadshus från ett allmännyttigt bostadsföretagm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot138 för reservation 3 av m.fl.Mom. 5 (räntestöd för lägenhetsunderhåll)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 4 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 6 (slopande av markvillkoret, denkommunala bostadsanvisningsrätten ochproduktionskostnadsprövningen som krav förstatligt bostadsstöd)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot138 för reservation 5 av m.fl.Mom. 7 (slopande av konkurrensvillkoret som kravför statligt bostadsstöd)Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 15för meningsyttringen av . 9 (en kommission för bygg- ochbostadsområdet)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot138 för reservation 7 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU7Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot136 för reservationen av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Bostadsutskottets betänkande BoU8Mom. 1 och 2Utskottets hemställan bifölls.Mom. 3 (stödet till de allmänna samlingslokalerna)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot138 för reservationen av m.fl.Lagutskottets betänkande LU14Mom. 3 (utvecklingsskador)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot139 för reservation 1 av m.fl.Mom. 7 (en särskild jämkningsregel iproduktionsansvarslagen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU5Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU6Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU5Mom. 6 (återförsäkring för sjuklönekostnader)Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot128 för reservation 1 av m.fl.Mom. 7 (sjukförsäkringsavgiften)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 8 (förlängd samordningstid inomarbetsskadeförsäkringen)Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot137 för reservation 2 av m.fl.Mom. 9 (översyn av arbetsskadeförsäkringen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 12 (höjd grundpension)Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot17 för meningsyttringen av imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU9Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU10Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU11Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU12Mom. 1 (riktlinjer för statsbidrag till alternativadag- och fritidshem)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 126 röster mot 14 för meningsyttringen avGudrun i motsvarande del. 170 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 174röster mot 138 för reservation 1 av Bo Holmbergm.fl.Mom. 2 (en plan för utbyggnaden)Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot13 för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 4 (personalen i förskolan)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot137 för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 5 (personalinflytande och brukardemokrati)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering -- som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av motiveringen ireservation 3 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 8 (statsbidrag till deltidsförskolor)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot137 för reservation 4 av m.fl.Mom. 9 (statsbidrag till dagbarnvårdares egnabarn)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering -- som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av motiveringen ireservation 5 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 10--13 (dagbarnvårdares möjlighet att startaföräldrakooperativ m.m.)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering -- som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av motiveringen ireservation 6 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 15 (lagstadgad rätt till barnomsorg)Först biträddes reservation 7 av Bo Holmbergm.fl. med 126 röster mot 13 för meningsyttringenav i motsvarande del. 170ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 174röster mot 138 för reservation 7 av Bo Holmbergm.fl.Mom. 16 (rättssäkerhet m.m. inom barnomsorg ienskild regi)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot138 för reservation 8 av m.fl.Mom. 17 (godkännande av riktlinjer)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot139 för reservation 2 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 18 (nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 175 röster mot126 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 9 av m.fl.12 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om information från regeringenAnf. 148 TREDJE VICE TALMANNEN:Vid kammarens sammanträde torsdagen den 19december före partiledardebatten lämnarkulturminister () information omupphävande av 13 december-beslutet.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena kulturutskottets betänkandeKrU9, utbildningsutskottets betänkande UbU7,trafikutskottets betänkanden TU5 och TU6,näringsutskottets betänkande NU9, samtarbetsmarknadsutskottets betänkande AU4, beslötkammaren på förslag av tredje vice talmannenmedge att de fick företas till avgörande i ettsammanhang sedan debatten i alla dessa ärendenavslutats.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 22 §. )17 § Tilläggsbudget betänkande1991/92:KrU9 Tilläggsbudget I inomutbildningsdepartementets område (prop.1991/92:25 delvis).§ 18 Tilläggsbudget betänkande1991/92:UbU7 Tilläggsbudget I (prop. 1991/92:25delvis).Anf. 149 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till meningsyttringenbeträffande mom. 3 och 4.Den situation som råder på arbetsmarknaden göratt förslagen till ytterligare utbildningsplatser påhögskolan är klart otillräckliga. Det finns fåtillfällen då en utökning av antalet platser är mermotiverad än just . Inga bärande skäl talar för bör avstå från en sådan åtgärd. Kapaciteten påmånga linjer skulle kunna utnyttjas bättre för attlösa många av de problem som vi står inför.Anf. 150 ():Fru talman! Man kan säga att vänsterpartietsmeningsyttring till detta betänkande tillhöravdelningen överbud. begär att deti budgeten skall anslås medel för ytterligare 3 000platser. Regeringen har redan avsatt medel till 2 000platser. anser således att antaletplatser skall utökas med 5 000 vid ett och sammatillfälle. Hur behjärtansvärt man än tycker att dettaär, så är det inte tekniskt möjligt att genomföravänsterpartiets förslag. I och för sig är en utökningav antalet platser bra, men man klarar inte av attgöra en så stor utökning på en enda gång. Det finnsvarken lärarkrafter eller lokaler härför. Därföranser jag inte att meningsyttring på allvar.Anf. 151 ():Fru talman! Naturligtvis välkomnar jagregeringens förslag att utöka planeringsramarna förvåra högskolor med 2 000 årsstudieplatser förlokala och individuella linjer samt friståendekurser, i dagligt tal benämnt LIF-anslaget. Vibehöver höja kompetensnivån på de flestaområden i landet med anledning av den skärptakonkurrenssituation som uppstår om blirmedlem av EG. kan endast hävda sig somhögteknologiland, inte som producent avlågförädlade basvaror.Jag måste erkänna att jag studsade till av förvåningnär betänkandets undertecknare ansåg attregeringens fördelning av platser var väl avvägd.Högskolan i har tilldelats 60 platser motyrkade 150 på LIF-anslaget. Jag blev minst likabestört som den rektor för en mindre högskola varnär han i offentligt klagade sin nödöver att ha tilldelats 100 platser som han inte visstehur han skulle kunna använda. Sanningen är attgammalt slentriantänkande och kanske brådskavarit vägledande när departementet fördelat de nyahögskoleplatserna.I kompletteringspropositionen , somvann godkännande, sades omutbildningsväsendet att det var viktigt förverksamheten på alla nivåer att man övergick till enmer mål- och resultatorienterad styrning. Om dettauttalande hade varit departementets ledstjärna, dåskulle fördelningen av platser tett sig annorlunda.UHÄ har i en rapport gjort en beräkning av hureffektivt högskolorna i landet utnyttjar sigtilldelade resurser. sig på första plats. Vi är bäst av 26högskolor vad gäller producerad poäng peranslagskrona. Ändå placerade vi oss bland dehögskolor som fick den lägsta tilldelningen avantalet platser. Var har den mål- ochresultatorienterade styrningen blivit av?Vi har också det näst största söktrycket av samtligaskolor. Högskolans tjänster är således efterfrågade.Det som utbildningsministern antytt -- attframtidens högskolor skall få sin egen profil ikonkurrens med andra och att studenterna skallkunna göra friare individuella val -- står sig slätt idagens välfungerande högskola, om anslagen äveni fortsättningen blir för knappt tilltagna.Ett av huvudnumren i den nya regeringens politikför hösten var en småföretagssatsning. Dennasatsning gick mest ut på att erbjuda storaskattelättnader för dessa företag. Man tycks haförbisett att fördjupad kunskap och utbildning är deviktigaste faktorerna för att ge de mindre företagenluft under vingarna och förmåga att utvecklas. Mantycks också ha glömt att är ett av desmåföretagstätaste i landet och att högskolan iJönköping skulle kunna vara den verkliga motorn idenna utveckling med tillräckliga resurser.Högskolan har strävat efter att få en linje förgrundläggande rättsutbildning med orientering tillEG. I väntan på denna utbildning har man ingått ettsamverkansprojekt med i har inte denna verksamhet, som skullefinansieras över LIF-anslaget, kunnat komma igång, och skälet är brist på medel. har Ekonomieko och de därpåföljande kortnyheterna uppmärksammat desvårigheter som bara för med sig för desmå företag som saknar juridisk kompetens atttolka ny konkurrenslagstiftning.Fru talman! Av det sagda framgår att jag ärmissnöjd med departementets fördelning avhögskoleplatserna och utskottets följsamhet idenna fråga. Jag tror dock på förnuftets seger översegt slentriantänkande och hoppas att dettakommer att avspegla sig i nästa budgetpropositionvad gäller anslagsfördelningen till landetshögskolor.Anf. 152 ():Fru talman! Låt mig säga till attregeringen ingalunda har ägnat sig åtslentrianmässigt tänkande i denna fråga. Tvärtomär det fråga om en förstärkning och en utökning avantalet platser. Det är en långsiktig planering somregeringen håller på med. Medlen har fördelats i ettnationellt perspektiv på de olika högskolorna. Detstår helt klart att de mindre högskolorna hargynnats i detta avseende. Det är helt naturligt attenstaka högskolor kan ha ett och annat att sägadärför att man har en något annorlunda profileringjämfört med de hänsyn som regeringen har att ta idet nationella perspektivet. Jag tror därför att mankommer att kunna bli tillgodosedd i ett senaresammanhang. Men med det förslag som regeringenhar lagt fram har man hittat den bästa avvägningenmellan de olika högskolorna vad gäller ökningen avantalet platser. Så är även fallet när det gällerJönköping.Anf. 153 ():Fru talman! Jag delar inte om att just högskolan i ha blivit väl tillgodosedd. Historiskt hörhögskolan i till de medelstorahögskolorna. Relativt slentrianmässigt har manalltid satsat på de stora universiteten ochhögskolorna och de mycket små högskolorna påorter som av regionala skäl behöver en utbyggnad.På så sätt har hamnat i enmellanställning, som vi mycket djupt beklagar medtanke på att har många braidéer om hur man skall kunna fånga upp vadsmåföretagen behöver för sinkompetensutveckling. Jag tror att vi är ense överpartigränserna om att det är mycket viktigt attsmåföretagen hjälps, inte bara med deskattelättnader som man från regeringens håll harkommit fram till utan även med den mycket viktigakompetensutvecklingen. På högskolan i man planer, och åtminstone jag tycker att det ärmycket viktigt för regionen att de får förverkligas.Anf. 154 ():Fru talman! Till vill jag barasäga att när det gäller undervisning och utbildningav småföretagare och det allmänna underlättandetav småföretagarnas situation på utbildningssidan,tycker jag att man gör många bra insatser -- intebara i utan även på andra håll i landet.Vi är säkert överens om detta.När det gäller fördelningen av antalet platser villjag bara hänvisa till vad jag tidigare sade, nämligenatt regeringen har att se till det nationellaperspektivet. Ur enstaka högskolors synpunkt kandetta möjligen se något annorlunda ut. Regeringenhar emellertid gjort en fördelning av dessa 2 000platser på bästa sätt. Jag tror att det inte hade gåttatt göra någon annan fördelning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 22 §. )19 § Tilläggsbudget betänkande1991/92:TU5 Tilläggsbudget I inomkommunikationsdepartementets område (prop.1991/92:25 delvis).Anf. 155 ():Fru talman! Detta betänkande från trafikutskottetinnehåller några reservationer från osssocialdemokrater. De är med anledning av dessasom jag har begärt ordet.Regeringen yrkar på ett anslag på 1 500 milj.kr. Vi har för vår delfunnit att i detta yrkande innefattas vissa satsningarpå snabbtåg och järnväg på 400 milj.kr. Det är enpost som vi har behandlat ochanslagit medel till. Av denna anledning anser vi attdessa 1,5 miljarder kan reduceras till 1,1 miljardkronor. Vi tycker att det är viktigt att det skerinvesteringar inom infrastruktursektorn, men vitycker , som vi säger i vår reservation, attdet skall vara ordning och reda när man begäranslag. Av vad jag har sagt framgår att ett bifall tilldetta förslag skulle innebära att vi anslår medel tvågånger till samma objekt.Från socialdemokratiskt håll finns krav på medelför tidigareläggning av beställningar av sovvagnartill SJ. SJ har beställt och fått ett antal sovvagnarsom har rönt mycket stor uppmärksamhet. De ärbra och bekväma, och de fyller mycket väl sinfunktion. Emellertid har det bara beställts ett visstantal sovvagnar. Det fattas fortfarande moderna,tidsenliga sovvagnar. skulle enligtuppgift behöva ca 45 sovvagnar. Av olika skäl, mestfinansiella, har SJ bromsat beställningen avsovvagnar. Det skall inte göras några beställningarunder de närmaste tre fyra åren enligt de planerman har i järnvägsföretaget. Det innebär också attdet blir en lucka i beställningslistan hos vårjärnvägsindustri. Den får då permittera folk. Närdessa människor förhoppningsvis får andra jobb ärde borta från järnvägsindustrin. Om tre närman skall sätta i gång med beställningarna igenfinns inte den fackmannamässiga kunskapen kvar iindustrin.I stället för att skicka ut 80--100 man på en ovissarbetsmarknad, tycker vi att det är bättre att SJ kanfå beställa dessa vagnar . På grund avtidigareläggningen av det här vagnsmaterialet fårSJ ökade kapitalkostnader. Dessa kostnader anservi skall kunna täckas av arbetsmarknadsmedel ellerav de medel som vi har anvisat här. Det gällersysselsättningen i järnvägsverkstaden iÖrnsköldsvik, men det kan också gällajärnvägsverkstäderna i och kanske även pånågot annat håll. Hela vår järnvägsindustri kan somsagt försvinna om den under inte hartillräckligt med jobb och sysselsättning för sinpersonal.Det finns en fråga som har rests undermotionstiden, som glädjande nog ett enigt utskotthar ställt upp på. har haft enmotion om insatser för att få till ståndflygmöjligheter för mindre flygplan i Hemavan.Det skulle främja turismen om man kunde kommadit upp även med mindre flygplan. Frågan omflygplatser i norr utreds. Vi anser liksommotionären att även alternativet med en flygplats iHemavan skall komma med i det härsammanhanget. Vi tror att en flygplats där kan haen viktig uppgift att fylla.En fråga som vi har diskuterat intensivt, som harkommit upp i debatten och som det fortfarandesvänger en del om gäller trafiken på den s.k.inlandsbanan i norr. fattade ett beslut ivåras som innebar att de som skulle handhatrafiken, länshuvudmännen, fick 36 miljoner för attfortsätta att köra persontrafik på banan alternativtlägga upp trafiken med bussar. I utskottet ville manutöka bidraget på så sätt att SJ fritt skulle ställavagnar till förfogande för den här trafiken. Men dethär räckte inte för att länstrafikhuvudmännen ellerkommunernas ekonomiska förening skulle anse attde hade råd eller möjlighet att köra tåg för detbelopp och med de insatser som varberedd till. Följden blev att persontrafikenupphörde, och trafiken lades över på bussar.Länstrafikhuvudmännen får 36 milj.kr. för att körabusstrafik på den långa vägen mellan ochGällivare. Busstrafiken kom i gång. Man skaffadenya och bra bussar. Men genom ett annatriksdagsbeslut anslogs sysselsättningsmedel så atttrafiken kunde komma i gång igen. Den upphördeinte , utan den fortsatte fram till den 15september. Under den tiden kostade kalaset 17milj.kr., och det kom in 5--6 miljoner. Det fanns ettstatsbidrag genom arbetsmarknadsmedel på 6milj.kr. Trafiken ledde ändå till en mycket storförlust som normalt anses varahögsäsong och då många reser. Ca 15 000 personerreste till den kostnad som jaghär har nämnt.Vissa partier i hade låst sig ganskakraftigt för den här trafiken. Iregeringsdeklarationen sades att trafiken skullekomma i gång. daterades enproposition som lades på bord. I dennabegärde kommunikationsministern riksdagensbemyndigande att åter dra i gång trafiken. Det ärdetta ärende vi behandlar . Det gäller 100milj.kr. dels för viss upprustning, dels förunderskott på trafiken. Trafiken skulle vara framåt. kl. 7.20 påmorgonen satt kommunikationsministern själv ochdrog i gång det första tåget. Det som hände för sjuveckor sedan skall vi således ta ställning till . Vitycker att det är mycket anmärkningsvärt att det gårtill på det här sättet. har i det här falletmer eller mindre förklarats onödig, och dessafrågor får väl tas upp i annat sammanhang.Trafiken är i gång, och antalet resenärer är inteså stort att det förorsakar någon trängsel. Jag harsjälv haft tillfälle att åka på banan, och den som varansvarig för att framföra motorvagnen var mycketglad när jag och en kollega kom dit, eftersom handå slapp sitta ensam och köra. Vi såg en del renar,och vi såg en del grantoppar och litet snö, och detvar väl behagligt i och för sig. Men jämte på vägenkörde bussen, och också där satt några personer.Två kommunikationsmedel -- buss och tåg --konkurrerar alltså med varandra, och båda fårstatsbidrag.Vi socialdemokrater anser att det icke är förenligtmed ett ekonomiskt sunt tänkande att satsa dessa100 milj.kr. på drift av denna järnvägssträcka.Vi är med på att bidra med 100 milj.kr. i dettaområde, men vi vill göra det genom att rusta uppvägen i samtliga de län som berörs av väg 45, somgår praktiskt taget parallellt med inlandsbanan.Berörda län är , ,och . Vi har också efterkontakter med i vår motion, som vårreservation grundar sig på, kunnat peka ut olikavägsträckor där vägförhållandena är mindretillfredsställande men där man snabbt, redan nu ivinter, kan dra i gång arbeten för att åtgärdavägproblemen och också ge sysselsättning.Vi yrkar alltså avslag på propositionen i denna del,och vi yrkar i stället att pengarna skall användas förupprustning av vägnätet.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 3 och 4 till trafikutskottetsbetänkande nr 5.Anf. 156 ():Fru talman! Liksom den förra regeringen har dennuvarande insett att infrastruktursatsningarna i vårtland har legat på för låg nivå. 80-taletsspekulationsekonomi har skadat vårt land också idetta avseende. Med den stigande arbetslöshetenoch den sjunkande investeringsviljan borde det nuvara läge för mycket kraftigainfrastruktursatsningar i stället för att miljard eftermiljard betalas ut i arbetslöshetsersättning, kontantarbetsmarknadsstöd och socialbidrag.Det är givetvis bra med denna extra investering på1 500 milj.kr., men vi menar att satsningarna ävenpå kort sikt borde kunna vara betydligt större ochdessutom ha en annan inriktning. Av dessa 1 500milj.kr. är det bara 263 milj.kr. som går till den mestenergisnåla och miljövänliga delen avtransporttekniken, den spårbundna trafiken. Dettaförhållande är enligt vår mening oacceptabelt.Varningarna för den fortsatta försurningen av markoch vatten kommer tätt, senast i enundersökning från . Trotsminskningarna av svavelutsläpp i vårt land kommerinte nedfallet totalt att minska mycket. Detta berordels på införsel utifrån, dels på att vi i vårt landfortsätter att släppa ut svaveldioxid.Regeringen har ännu inte kunnat visa hur man framtill 1998 skall uppnå målet att reducera utsläppenav kväveoxider . har ingenminskning skett, främst på grund av den kraftigtökade vägtrafiken.