prot · GE0995 · 1991-04-16 00:00:00 — Jagnoterar att industriministern försäkrar att hänsynskall tas till naturmiljön och att den kommer attväga tungt vid regeringens tillståndsprövning. Dettycker jag är värt att notera.Om jag är rätt underrättad finns det regler somtillåter att endast svenska företag erhåller tillståndtill sandsugning på svenskt vatten. Dessa reglerskall givetvis inte tillämpas på ett sådant sätt att deträcker med en svensk bulvan för att få ett sådanttillstånd. De företag som har sökt tillstånd har intenågot behov av sand för egen del. De avser inteheller att ta aktiv del i utnyttjandet avsandutvinningen. Den enda funktion som desvenska företagen har är att få ett täkttillstånd somde sedan möjligen skall sälja till danska utvinnare.Detta tillgodoser endast utländska intressen.Det har konstaterats att när man bedriver sådansandsugning blir det stora gropar i bottnen. Dessagropar försvårar trålning. Och det är besvärligt attkomma fram för att bedriva fiske inom de områdendär man utvinner sand. Man rör upp vattnet ochdödar rommen som läggs på stora områden, manförsvårar reproduktionen och det bildassvavelvätebottnar i de hålor som uppstår eftersandsugningen.Jag kan inte förstå varför behöverutvinna sand på svensk botten när hela ärfullt med sand både på bottnen och i land.Anf. 61 Industriminister ():Fru talman! Det kan inte heller jag avgöra. Men desom söker tillstånd har väl sina motiv för det. Vi haratt pröva ansökningarna utifrån den lagstiftningsom vi har, och det kommer vi att göra, och vikommer då att ta in de yttranden som behövs. Idessa får vi säkert också besked om vilka problemsom finns ur miljösynpunkt, bl.a. de gropar somuppstår. Vi får därför avvakta tills vi har fått allasynpunkter innan vi kan ge ett besked i frågan. Mendå kommer de naturmässiga frågorna att spela roll.Anf. 62 ():Fru talman! Om jag inte minns fel har det enaföretaget ansökt om dispens för den händelse attdet skulle dra ut med beviljandet. Ni harkanske inte heller tagit ställning till den frågan?Anf. 63 Industriminister ():Fru talman! 64 ():Fru talman! Jag hoppas verkligen att man vidbedömningen tar den hänsyn som man skall ta tillfisket. Det finns faktiskt en regel om att man intefår förstöra möjligheterna att bedriva ettyrkesmässigt fiske på kontinental sockel. Jaghoppas att man tar den hänsynen.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:521 om näringslivetinom EskilstunaregionenAnf. 65 Industriminister ():Fru talman! har frågat mig vilka nyastatliga insatser regeringen är beredd att vidta föratt tillgodose syftet med tidigare riksdagsbeslut atti medverka till ett merdifferentierat näringsliv.Sedan FFV och fortifikationsförvaltningen flyttadetill har förutsättningarna förförsvarsindustrin förändrats markant. Såvälinhemska som utländska beställningar har minskatkraftigt, vilket krävt omfattande struktureringarinom försvarsindustrin. En sådan strukturell åtgärdför att på ett offensivt sätt möta en krympandemarknad är bildandet av Swedish Ordnance. Isamband därmed har ledningen för och ägarna avSwedish Ordnance gjort den bedömningen attkoncernledningen skall ha sitt säte i . Detär berörda företag som har att göra denbedömningen utifrån de förutsättningar detnybildade företaget har att arbeta efter.Beträffande fortifikationsförvaltningen har jag frånförsvarsdepartementet erfarit attfortifikationsförvaltningen fr.o.m. den 1 juli 1990övergått från att ha varit en anslagsfinansieradmyndighet till att bli en avgiftsfinansieradmyndighet. Syftet med denna omläggning är bl.a.att effektivisera den nuvarande verksamheten.I regeringens skrivelse 1990/91:50 aviserades etttreårigt program för hela den statligaadministrationen som innebär en 10-procentigneddragning. Detta innebär att utrymmet föromlokaliseringar av statlig verksamhet förnärvarande är ytterst begränsat.Däremot vill jag peka på regeringens propositionenom näringspolitik för tillväxt där utbyggnaden avjärnvägen i är ett prioriterat projekt.En sådan förbättring av infrastrukturen kommer påsikt att vara värdefull för Eskilstunaregionen.Förbättrade kommunikationer är en viktigförutsättning för etableringar av företag och kanockså bidra till att få till stånd utlokaliseringar avexpanderade tjänsteföretag frånStockholmsregionen.Anf. 66 ():Fru talman! Den sista delen av svaret ber jag att fåinstämma i. Jag tackar också i övrigt för det svarsom industriministern har lämnat.Sedan jag ställde min fråga har dock återdrabbats av ett hårt slag på arbetsmarknaden. Detanrika och välkända företaget oväntat meddelat att verksamheten där skallupphöra vid industrisemesterns början. 112personer mister därigenom sina anställningar.Den nuvarande ägaren, Bacho Verktyg, harbedömt att vinstnivån i företaget är för låg för attmotivera fortsatt drift. Delar av produktionen skallflyttas över till Enköping.Strukturförändringar inom metall- ochmanufakturindustrin slår hårt mot den ensidigaarbetsmarknaden i . Rykten gördessutom gällande att tillverkningen av finkalibrigaoch grovkalibriga vapen inom i samt provskjutfältet iHugelsta kommer att försvinna. Ytterligare ett parhundra jobb försvinner därigenom från Eskilstuna.Om de åtgärder som jag ryktesvägen fått höra omblir verklighet, är vi tillbaka i den situation sområdde innan besluten om utlokalisering av statligverksamhet till fattades 1961 och 1973.Det tyder på att vi alltjämt är i behov av åtgärderfrån statens sida för att bredda näringslivsbasen iEskilstunaregionen.Anf. 67 Industriminister ():Fru talman! Jag kan hålla med om att vi förnärvarande har en hel del varsel som skaparproblem i olika delar av vårt land, och Eskilstunaoch är ingalunda undantagna. Det vi kangöra är naturligtvis att bedriva en sådan ekonomiskpolitik att vi får bättre fart på den svenskaindustrin, vilket kan leda till att vi undvikerneddragningar och att vi kan få en expansion intebara i industrisektorn utan också itjänstesektorerna. Regeringens politik är inriktadpå att åstadkomma sådana förändringar i ekonominatt vår konkurrenskraft skärps och att vi därmedkan skapa bättre förutsättningar för expansion ivårt näringsliv.Lågkonjunkturen kan vi naturligtvis inte görasärskilt mycket åt, men det finns tecken både iAmerika och i andra delar av världen som pekar påatt konjunkturen sannolikt kommer att vändaunder slutet av detta år och in på 1992. Också detär naturligtvis en viktig förutsättning för att vi skallfå fart på vår industri.Men är det naturligtvis viktigt att viskapar förutsättningar som gör vår industri och vårtnäringsliv mer konkurrenskraftiga.Infrastrukturinsatserna är av avgörande betydelseför framtiden. Här i kan bättrekommunikationer, t.ex. via en utbyggd Mälarbanamed snabba förbindelser, leda till en störrearbetsmarknad med bättre flexibilitet, vilket gör attvi också bättre kan komma till rätta med deproblem som och delar avMälarregionen har haft . Jagtror att det är viktigt att vi får till stånd dessainfrastrukturinsatser. Också på andra punkterbehöver det göras förstärkningar.Anf. 68 ():Fru talman! Jag kan återigen instämma iindustriministerns senaste ord. Jag hoppas bara attindustriministern inte glömmer bortSvealandsbanan när man talar om uppläggningenav järnvägstrafiken i Mälardalen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:511 om länsrätten iStockholms länAnf. 69 Justiteminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att ge statskontoret i uppdragatt beträffande länsrätten i prövaolägenheterna med mycket stora domstolar ianledning av att regeringen har gett statskontoret iuppdrag att göra en organisatorisk översyn av Sveahovrätt.Jag utgår från att bakgrunden till är hans åsikt att en länsrätt bör förläggas iHaninge, om regeringens proposition (prop.1990/91:80) med förslag till en ny instansordning försocialförsäkringsmål kommer att antas avriksdagen.I propositionen har regeringen som sin inställningtillkännagett att det inte finns skäl att splittralänsrätten i . Jag har också vid tvåtillfällen, varav var närvarande viddet ena, besvarat frågor från honom omlokalisering av domstolar till , senast i eninterpellationsdebatt . Jag uppgav då att detinte har kommti fram någon omständighet som göratt det finns anledning att ompröva den inställningsom anges i propositionen. Min åsikt är densamma . Det finns därför inga skäl för mig att nu föreslåregeringen att ge statskontoret ett uppdragbeträffande länsrätten av det slag mig lägga till att den reform avförsäkringsdömandet som är aktuell är ettviktigt led i regeringens målmedvetna strävandenatt stärka rättsväsendet. Den innebär också enbetydande decentralisering av dömandet, eftersomde mål som avgörs av tre domstolar i framtidenskall spridas på 24 länsrätter.Anf. 70 ():Fru talman! Det är naturligtvis litet odrägligt avmig att återkomma till denna fråga med en sådanenvishet, och jag ber om ursäkt för det.Anledningen är att jag fått ta del av en motiveringtill att regeringen har gett statskontoret i uppdragatt göra organisationsöversynen av hovrätt.Motivet för detta är att är en så storenhet och att man vill undersöka vilka olägenhetersom är förenade med så stora domstolar. Jagkonstaterar att genom den förändring som görskommer länsrätten i att bli ungefärlika stor som hovrätt.Då slog mig tanken att om regeringen anser attSvea hovrätt är för stor, kanske möjligen en likastor domstol av annat slag också skulle kunna varaväl stor. Det är en fråga som justitieministern ochjag har diskuterat vid ett tidigare tillfälle.Jag är litet nyfiken på att få höra vad som gör att enviss storlek är för stor för men intevållar några svårigheter när det gäller länsrätten.Anf. 71 Justitieminister ():Fru talman! Vi kunde kanske ha sluppit den tredjefrågan i samma ämne, om hade lästbättre i siffrorna. och länsrätten iStockholm är icke lika stora. har 320anställda, alltså nästan 100 fler än länsrätten.Anf. 72 ():Herr talman! Jag har naturligtvis litet svårt att justnu gå in på en sifferdebatt, men enligt de uppgiftersom jag har fått skulle det bli sammastorleksordning på de bägge domstolarna efter detatt överföringen av ärenden till länsrätten har skett.I varje fall är det helt klart att länsrätten blir enmycket stor domstol och alltså borde uppvisalikartade problem som hovrätt.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1990/91:531 omomhändertagande av barnAnf. 73 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att värna barns rätt att slippa bli''omhändertaget'' mot egen och föräldrarnas vilja.Det fall som har beskrivit kan jaginte kommentera.Riksdagen har beslutat om en nylagstiftning när det gäller samhällets skyldighet attingripa med tvångsåtgärder när barn påtagligtriskerar att skadas. I den nya lagen (1990:52) medsärskilda bestämmelser om vård av unga (LVU),som trädde i kraft , betonas tydligareän tidigare principen om barnets bästa. Riksdagenvar, med undantag av , helt enig omgrunderna för när socialnämnden skall ingripa.Under senare år har i olika sammanhangsocialtjänsten kritiserats för att inte ha etttillräckligt barnperspektiv i sitt arbete. Regeringenhar därför i årets budgetproposition föreslagit att 8milj. skall ställas till förfogandeför en samlad satsning i det sociala arbetet för attöka kompetensen att arbeta med och för utsattabarn.Anf. 74 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret, menjag har en kommentar. Det är oerhört viktigt att sevilka omständigheter som ligger till grund förbeslutet att omhänderta ett barn. Deomständigheter som anförs måste vara sanna, demåste kunna accepteras av rättsordningen, dvs. attde måste vara rättsenliga. För i annat fall bygger jubesluten på lösan grund, och det kan vi aldrig finnaoss i om vi vill räknas som en rättsstat.Det finns en rättsosäkerhet i om personalen somhandhar sådana här fall inte har tillräckligajuridiska kunskaper eller låter sig styras av andrahänsyn än de rättsenliga. Det kan rent av leda tillatt barn omhändertas på felaktiga premisser. Dethandlar ytterst om det enskilda barnets rätt, inteom föräldrarnas rätt, inte om samhällets rätt, inteom den sociala maktens rätt och definitivt inte omdet orättas makt över barnet. Barnets rimliga kravpå rättssäkerhet och rättstrygghet fordrar i ljuset avprincipen om barnets bästa att barnets röst stärks ivårt samhälle. En möjlighet skulle kunna vara attbarnet får tillgång till en person som helt och hållettillvaratar det enskilda barnets intressen. Dennaperson skulle vara fristående och oberoende avföräldrarna, socialmakten och samhället i övrigt.Det skulle kunna vara i form av enbarnombudsman. Vi måste oundgängligen snabbtfå en lösning på frågan. Är statsrådet villig atthjälpa dessa utsatta barn?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på frågan är ett obetingat ja.Jag vill nog påstå att regeringen visat det i handlingpå flera olika sätt, inte minst . Den snabba handläggningen avbarnkonventionen har lett till att den upphöjts tilllag i . Det ger de utsatta barnen ett markeratstöd. I talas om barn somrättssubjekt, som människor med egna rättigheteroch rätt till inflytande över den egna personen.Problemet är ju att barn kan befinna sig i sådanaåldrar att de inte har egna erfarenheter ochuttrycksmedel för att hävda sin rätt. Därför måstevi med olika åtgärder stärka barnens rättsligaskydd.En barnombudsman är, som jag ser det, en viktigförstärkning av barns rättigheter. Därför har vi nuen utredning om barnombudsmannafunktionen --hur den på bästa sätt skall kunna utformas för att gedet verkningsfulla stöd som vi tycker att barn skallha i det svenska samhället. Det gäller att hitta denrätta avvägningen mellan de olika myndigheter ochinstanser som vi redan har och definierabarnombudsmannarollen på ett sådant sätt att deninte bara blir ett utanverk utan får en verkliginnebörd och blir till verklig förstärkning för barn.Sedan vill jag påminna om att de resurser som visätter in för att stärka barnperspektivet ochbarnkompetensen i syftar till att ökakunskapen i dessa svåra fall hos den personal inomsocialtjänsten som möter dessa utsatta barn.Anf. 76 ():Fru talman! Jag får tacka så mycket för dessa ord.Egentligen är det precis så som jag också tänker. Numåste vi få verkligheten att rätta sig efter det somuttrycks här.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1990/91:535 omtvångsomhändertagande enligt lagen om vård avungaAnf. 77 Statsrådet ():Fru talman! har frågatsocialministern om lagen om särskildabestämmelser om vård av unga (LVU) kan ansestillämpbar i ett fall, där en cancersjuk pojkeomhändertagits för operation mot föräldrarnasvilja, eller i liknande fall.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Jag kan, som säkert förstår, inteha någon uppfattning om lagtillämpningen i detsärskilda fallet. Efter vad jag erfarit har ärendetanmälts till JO, som kommer att göra engranskning.Rent allmänt vill jag anföra att ärenden av dennakaraktär är oerhört svåra att avgöra såväl förkommunens socialtjänst som för domstolarna. AttLVU kan vara tillämplig i fall där barn inte erhållerlämplig sjukvård är helt klart. För de beslut somskall fattas har självfallet de läkarutlåtanden somfinns stor betydelse. Huruvida handläggningen ochbedömningarna i det enskilda fallet varit riktiga fården fortsatta rättsliga hanteringen ge svar på.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav förste vice talmannen attMaggi i stället fick delta iöverläggningen.Anf. 78 ():Fru talman! Jag har i frånvaroåtagit mig att ta emot svaret på denna väldigtviktiga fråga. Det är bra att vi får svar på frågan.Det är också bra att ärendet har anmälts till JO,som kan se över det aktuella fallet. Jag förståratt statsrådet inte kan uttala sig om det här fallet,men principen är viktig. Det är alltid svårt ochgrannlaga när man skall omhänderta barn. I det härfallet, om jag har förstått rätt de handlingar som jaghar tagit del av, står ord mot ord, läkare mot läkare.Det är just detta som gör att det är specielltgrannlaga i det här fallet. Det rör sig dessutom omföräldrar som ingalunda har motsatt sig vården.Vad man kan utläsa av de handlingar jag har tagitdel av, finner man snarare en misstänksamhet motalternativmedicinen. Jag tycker att det är allvarligtom det går att använda lagen om vård av unga isärskilda fall så att andra värderingar ochtolkningar görs än föräldrarna om vilken slagssjukvård som skall användas. Det är därför viktigtatt frågan bevakas.Jag vill gärna höra statsrådets svar om det finns enrisk att lagen används på det sättet. Det måste varahelt felaktigt.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Min uppfattning kvarstår att det ärutomordentligt svårt att personligen bilda sig enuppfattning om ett fall med den beskrivning somhar givits. Min erfarenhet säger mig att man måsteveta mycket om ett komplicerat fall av detta slag föratt kunna ha en uppfattning.Jag tycker att det är bra att justitieombudsmannengranskar fallet. Saken blir inte lättare av -- om detförhåller sig så -- att olika läkare ochsjukvårdsskolor står mot varandra. En intressantaspekt är också omständigheten att föräldrarnaskulle sanktionera en vårdform men inte en annan.Jag tycker att det är bra att det i det här enskildafallet sker en granskning.Barn tas inte om hand om det inte finns en konflikti bakgrunden och risker för att barnet skall fara illa.Dessa ärenden är så svåra att det ärviktigt att följa dessa ärenden och att vi skaffar ossbättre och bättre kunskaper om hur vi på bästa sätttillämpar lagen och , dvs. arbetarför barns bästa även i sådana här fall.Anf. 80 ():Fru talman! Jag har ett utdrag från de allmännamålen skrivna av när det gäller lagenom vård av unga. Där framgår det att lagparagrafenkan tillämpas när det gäller omhändertagande avbarn när föräldrarna vill förhindra en vissbehandling när barnets hälsotillstånd kräver den.Det står också i anvisningarna att nämnden skallförsöka övertala föräldrarna om det finns tid attgöra det. Såvida inte läkarna anser att godtagbaraalternativa medicinska möjligheter står till buds, ärnämnden tvungen att ingripa till den unges skydd.Jag uppfattar att det här finns en konflikt ochmotsättning. Det finns läkare som menar att detfanns godtagbara alternativ som föräldrarna villepröva. Jag ser att det finns en risk i att görabedömningar som går emot föräldrarnas, då derasuppfattning inte stämmer med den gängsesjukvårdens. Det är ett viktigt principielltställningstagande att inte kunna tillämpa lagtextenpå det sättet.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte mycket att tillägga. Detär viktigt att justitieombudsmannen gör en allsidiggranskning också av de rent medicinskaförutsättningar som uppenbarligen funnits. Deolika omständigheterna i det enskilda fallet skallvägas in. Det är först när dessa omständigheterfinns tillgängliga som det går att göra en bedömningom lagen har tillämpats på ett konsekvent ochriktigt sätt.Jag vill återigen understryka att i motivtexten tilllagen pekar man på möjligheten att inskrida tillbarnets skydd om barnet inte får den sjukvård denbehöver i ett akut läge.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1990/91:518 omstyrelserepresentation hos myndigheterAnf. 82 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig omlekmannainflytandet kommer att upphöra i statligamyndigheters styrelser.I budgetpropositionen 1991 (bil. 2 s. 18 och 19) harregeringen aviserat en översyn av verksstyrelsernasbefogenheter och ansvar. Översynen skall omfattaockså en utvärdering av s.k.verksledningsbeslut, vad gäller bl.a. styrelsernasuppgifter och sammansättning.Utredningsdirektiven bereds icivildepartementet.Svaret på frågan är nej. Jag avser inte att ge direktivom att lekmannainflytandet i statliga styrelser skallupphöra.Anf. 83 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Visst har jag läst propositionen. Men signaler frånolika håll, smygvägen, har gett vid handen attlekmannainflytandet är i fara. Det verkar som omlekmannainflytande och medborgarrepresentationskall lämnas över till experter och direktörer. Detvar inte så länge sedan beslutet fattades i riksdagenom medborgarinflytandet genom lekmän iverksledningar. En stor utbildningsinsatsgenomfördes -- jag var faktiskt med själv -- i statligastyrelser. Detta krävde mycket nytänkande.Jag medger att statsrådet svarat entydigt. skullediskussionen egentligen sluta.Behöver vi inte en diskussion om dessa frågor ochom vad som har orsakat denna nya situation?Utvärderingar är säkert på sin plats. Men den nyagiven överraskar ändå.Anf. 84 Civilminister ():Fru talman! Jag vet inte riktigt vad ErkkiTammenoksa syftar på med uttrycket en ny giv. Jaghar inte sett det så att vi skall införa något systemdär lekmannainflytandet tas bort. Vi behöver imånga av våra styrelser ledamöter som kan varamotpart och driva på av verksledningen. Därförtror jag att lekmannastyrelser kommer att vara kvarpå de flesta viktiga myndigheter.Men vi behöver nu göra en utvärdering av desystem som har introducerats. På många hållfungerar de bra. På andra håll har intrycket varit attombildning till t.ex. råd har inneburit att detfaktiska inflytandet för de lekmän som sitter därinte är särskilt stort. Jag tycker att det är enfarosignal man bör ta på allvar. Det finns även endel andra saker som behöver värderas. Ett var ettnytt system som infördes, och det bör utvärderas.Det betyder minsann inte, , attlekmannastyrelserna skall avvecklas.Anf. 85 ():Fru talman! Jag blev överraskad av att detta komså snabbt. Jag förstår att det nya systemet måsteutvärderas. Jag medger att en viss vilsenhet rådde istyrelserna. Men det är helt förståeligt när man istället för att fatta stora beslut skall detaljgranskavad myndigheter gör. Jag får nöja mig med svaret.Där står svart på vitt att lekmannainflytandet skallvara med i bilden även i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:174 till skatteutskottet19 § BordläggningFöredrogs och bordladesProposition1990/91:173 Dubbelsbeskattningsavtal mellanSverige och BelgienMotionernamed anledning av skr. 1990/91:101 ILOskonvention om ursprungsfolk och stamfolk isjälvstyrande länder1990/91:U14 av och ()1990/91:U15 av och s(mp)1990/91:U16 av och (fp)1990/91:U17 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1990/91:117 En nykommunallag1990/91:K46 av m.fl. (s,m,fp,c)1990/91:K47 av ()1990/91:K48 av m.fl. (mp)1990/91:K49 av m.fl. (m)1990/91:K50 av ()1990/91:K51 av m.fl. (fp)1990/91:K52 av ()1990/91:K53 av m.fl. (s)1990/91:K54 av ()1990/91:K55 av m.fl. (c)1990/91:K56 av ()1990/91:K57 av och ()1990/91:K58 av ()1990/91:K59 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1990/91:121Försöksverksamhet med kommunalthuvudmannaansvar för primärvård m.m.1990/91:So59 av m.fl. (c)1990/91:So60 av och ()1990/91:So61 av m.fl. (m)1990/91:So62 av Margó m.fl. (v)med anledning av prop. 1990/91:136 Ändringar isparbankslagen m.m.1990/91:N96 av m.fl. (mp)med anledning av skr. 1990/91:137 Redovisning förfördelningen av medel från allmänna arvsfondenunder /901990/91:So65 av m.fl. (m)1990/91:So66 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1990/91:138 Vissatandvårdsfrågor1990/91:So67 av ()1990/91:So68 av ()1990/91:So69 av m.fl. (m)1990/91:So70 av ()med anledning av prop. 1990/91:142 Handel ochtjänster på värdepappersmarknaden, m.m.1990/91:N97 av ()1990/91:N98 av ()1990/91:N99 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1990/91:144 vissaföljdfrågor om ny bostadsfinansiering, m.m.1990/91:Bo55 av m.fl. (fp)1990/91:Bo56 av m.fl. (c)1990/91:Bo57 av m.fl. (mp)1990/91:Bo58 av m.fl. (v)1990/91:Bo59 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1990/91:147 Förstärktkonkurrens på livsmedelsområdet1990/91:N100 av och ()1990/91:N101 av m.fl. (s)1990/91:N102 av m.fl. (m)1990/91:N103 av m.fl. (mp)1990/91:N104 av m.fl. (v)1990/91:N105 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1990/91:152 Överföring avvissa uppgifter enligt smittskyddslagen m.m.1990/91:So63 av och ()1990/91:So64 av ()med anledning av prop.