prot · GF0938 · 1991-12-04 00:00:00 — Naturligtvis måstedet också gälla för den nya utlänningsnämnden.Förmodligen kommer alltså antalet ärenden att ökaytterligare.Detta är inhumant och rimmar enligt minuppfattning illa med den humana och generösaflyktingpolitik som påstår sig vilja föra.Anf. 32 ()replik:Herr talman! nämnde ett inslagi radion där det talats om att beslut redan fattats avregeringen angående en av ordförandena iutlänningsnämnden. Jag vill framhålla att lämnaduppgift var felaktig. Beslut har nämligen intefattats. Självfallet har beslut inte fattats, eftersomnämnden ännu inte har tillkommit. Beslut däromhar inte fattats av regeringen, som ju har att förstavvakta beslut.Däremot måste man naturligtvis förbereda sig, såatt det finns en fungerande organisation fr.o.m. den1 januari. Det är ju avsikten.Maud Björnemalm är orolig. Hon fruktar att detblir en förlängning av hanteringen och hänvisar tillde köer som finns. Då vill jag säga att den härnämnden egentligen hade behövt inrättas myckettidigare. Det är nu mycket bråttom. Det gäller juatt kunna hantera alla ärenden. Genom att ennämnd inrättas får vi helt andra möjligheter. Fleramänniskor tar då del i beslutsfattandet, och arbetetmed dessa saker kan pågå under istället för . Så är det ju justnu, och så har det varit . Det ärsåledes verkligen angeläget att den här nämndenkommer till stånd.När det gäller beredningen av ärendena vill jagerinra om att det finns ett sextiotal personerpå som berederärendena åt regeringen. Dessa personer kommer istället att arbeta för den nya nämnden. Det är alltsåinte helt nya människor som kommer in här, utandet finns faktiskt redan en organisation. Sedantillkommer de som skall delta i själva besluten inämnen. Det finns en beredning i detsammanhanget när det gäller detta med hurorganisationen skall fungera.Jag tycker alltså att det är högst angeläget att denhär nämnden kommer till stånd så snart sommöjligt.Anf. 33 ()replik:Herr talman! Skall jag tolka så, att den i Morgonekot namngivna personeninte blir huvudordförande i den nyautlänningsnämnden?Sedan vill jag säga att jag också tycker att det är braatt en utlänningsnämnd inrättas. Men jag oroar migöver den knappa tid som står till förfogande framtill dess att nämnden skall börja fungera samt överden anhopning av ärenden som det naturligtvis blirfråga om innan den nya organisationen fungerarordentligt.Anf. 34 ()replik:Herr talman! Nej, , det skallinte tolkas så, att personen i fråga inte kommer attbli föreslagen. Vad det handlar om är ett förslag omatt den här personen skall utses. Det beslutet fattarregeringen efter det att beslutat ominrättandet av den här nämnden.Sedan till frågan om anhopningen av ärenden. Ja,det har varit en enorm anhopning av ärenden underde och därför behövs det en bättreorganisation. Det är vi alla överens om. Ju tidigareen sådan kommer till stånd, desto bättre är det.Anf. 35 ()replik:Herr talman! Enligt tidningsuppgifter villinvandrarministern inte fatta negativa beslut. Skallman tolka det så, , attinvandrarministern endast fattar positiva beslut,medan de negativa besluten överlåts på den nyautlänningsnämnden?Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik.Anf. 36 ():Herr talman! Jag skall säga några ord om vårmotion, som handlar om lokaliseringen avutlänningsnämndens kansli. I propositionen sägsatt nämndens kansli bör lokaliseras till Stockholmeller närhet. Jag instämmer iregeringens motiv för detta förslag.Haninge kommun har mistmånga statliga arbetsplatser. Det har berörtungefär 200 anställda. Jag anser att staten har ettstort ansvar för att förlägga ny verksamhet tillHaninge kommun. Där finns det många lämpligalokaler. Som exempel kan nämnas de somförsäkringsrätten har lämnat. De ligger närapendeltågsstationen i , ochpendeltåget har god turtäthet till Stockholmscentral. För dem som vill flytta till finnsgoda möjligheter att finna en bra bostad. Haningekommun har ett rikt kultur- och fritidsutbud samten god service.Utskottet skriver att frågan om var kansliet skallplaceras skall avgöras av regeringen. Jag förutsätteratt man nu i regeringen tar ställning för Haningekommun, inte minst med tanke på att så mångaborgerliga ledamöter i denna kammare har uttalatsig för att man måste ta hänsyn till den regionalaobalansen i den här regionen.Herr talman! Om det som står i är sant, att kansliet skall ligga i centralaStockholm, beklagar jag det djupt. Jag har en frågatill eller kanske till GullanLindblad, som sitter i kammaren: Vad vet ni omlokaliseringen av detta kansli? Omtidningsuppgiften är riktig förutsätter jag att PärGranstedt, och många andra somhär i kammaren har talat om den inomregionalaobalansen i denna region tar till orda och påverkarsin regering.Jag har inget eget yrkande.Anf. 37 ()replik:Herr talman! Jag kan instämma i att allting inte skall placeras centralt iStockholm. Jag skulle gärna ha sett att nämndenplacerats i . Skälen till att det inte blir såhar framförts i utskottsbetänkandet. Det gällerockså svårigheter med rekrytering av personal. Jagfår lov att böja mig för det.När det gäller var lokalerna skall placeras har vi iutskottet varit överens om att regeringen får avgöradetta. Jag har inga uppgifter att lämna om hur manhar avancerat i frågan om lokalerna, så jag kan intesvara på fråga.Anf. 38 () replik:Herr talman! harjag en till som kan stödja lokaliseringsförslaget.Anf. 39 HANS ():Herr talman! Även jag kan instämma i detanförande som höll. Det är enmotion som jag står bakom.Men jag har begärt ordet för att komma med någrasynpunkter på detta regeringsförslag. Det är i stortsett bra. Jag har tillsammans med andrasocialdemokrater väckt förslag om enförändring i den här riktningen. Det borde hagenomförts . Men finns ett förslagsom jag utgår ifrån får erforderliga resurser för attidén skall kunna fungera väl.Invandrarministern har sagt att tidigareläggningenskall innebära att det blir särskilda resurser. Detvore av intresse att veta vad kansäga på den punkten. Har man nu verkligenförberett den saken, och vilka resurser rör det sigom? De måste i stort sett finnas från den förstajanuari.I propositionen läggs huvudvikten videffektiviteten, och effektiviteten är naturligtvisockså viktig sett ur rättssäkerhetssynpunkt. Menman kunde ha markerat rättssäkerhetsfrågorna ochfått vissa andra lösningar på dem. Men jag utgårifrån att det här förslaget kommer att följas uppnoga. Det är mycket viktigt att detta kommer attfungera väl. Vi hade enutlänningsnämnd som avskaffades, där det fannsbrister. Men jag anser att det bör finnas hyggligaförutsättningar för att detta skall fungera, om manverkligen är vaksam på att göra de förändringarsom kan behövas.Regeringen har haft mer än 10 000 ärenden per åratt handlägga. Det är en viktig avlastning som kanske. Det måste betyda att vi skall kunna få enmycket mer aktiv och solidarisk både flykting- ochinvandrarpolitik som ett resultat av detta.Jag menar också att det , när man har fått enöverklagningsinstans av det här slaget, finnsanledning att överväga om man inte bör -- där kanjag hänvisa till det som sade, fastjag för min del vill säga överväga och utreda -- hasådana här instanser i första omgången.Invandrarverket kan förvisso besluta i alla deärenden som är uppenbara, men frågan är om manskall ha en särskild ordning här. Det bör utredas,tycker jag.Några saker till tycker jag att det finns anledning attsäga någonting om. Jag tycker kanske att IngelaMårtensson litet för lätt halkade över frågan ommuntlighet. Hon har själv varit med ikonstitutionsutskottet och känner tillkonstitutionsutskottets mycket starka kritik på denhär punkten. När vi vet att det är mycket sällsyntmed muntligt förfarande i invandrarverket, är detganska märkligt när det står i utskottsbetänkandetatt det inte skall bli tillnärmelsevis lika vanligt iöverklagningsinstansen. Det är mycket svårt attkomma särskilt långt med den inskränkningen närföreteelsen är så litet förekommande i förstainstansen. Att då säga att det inte skall blitillnärmelsevis lika mycket i andra instansen ärmärkligt. På den här punkten är det verkligenangeläget att säga att om inte de gällande reglernaföljs, måste de förstärkas och förbättras.Jag vill också gärna säga att jag instämmer idiskrimineringsombudsmannens förslag rörandeoffentliga biträden. Den ordning som har gällt nuhar alls inte fungerat väl. Jag utgår ifrån attregeringen snart kommer med ett förslag på den härpunkten.Det är också nödvändigt och mycket angeläget, pågrund av de brister som harkonstaterat då det gäller flyktingbarnen -- kritik haräven kommit från annat håll --, att det nu snarastkommer ett förslag som förbättrar flyktingbarnensställning. Det kan inte accepteras attförvarstagandet får fortgå på det sätt som har skett.Anf. 40 ():Fru talman! Jag vill göra en liten kommentar närdet gäller frågan om lokaliseringen. Jag instämmermed om vikten av attmyndigheten lokaliseras utanför Stockholmsinnerstad.Staten är en viktig och dominerande arbetsgivare iStockholmsregionen och har ett mycket stortansvar för att arbetstillfällen i regionen är så ojämtfördelade. Det får stora konsekvenser i form avtröttande arbetsresor. Vi måste bygga upp entrafikapparat som för in massor av människor tillinnerstaden och ut från innerstadenvarje kväll, vilket innebär stora socialapåfrestningar och mycket storasamhällsekonomiska kostnader.I och med regeringsskiftet avbröts tyvärrden strävan att få en bättre fördelning av statligaarbetsplatser inom regionen som den tidigare icke-socialistiska regeringen hade haft. När det gällerstatlig verksamhet i förortsområdena har tvärtomskett en utarmning. Nedläggningen avförsäkringsrätten i Handen är ett av mångaexempel på detta. Men det innebär också att det nufinns bra lokaler i som skulle kunnaanvändas för detta ändamål.Lokaler i litet mindre centrala lägen är dessutombilligare än lokaler i . I detpressade statsfinansiella läge som vi befinner oss ifinns det ytterligare skäl för att se till att dennamyndighet inte placeras i innerstaden utan en bit ut,och Handen är ett mycket bra förslag. Jag har ocksåunder hand försökt att framföra den synpunkten tillregeringen, och jag hoppas att den återknyter tilltidigare traditioner och verkligen ser till att det bliren bättre fördelning av den statliga sysselsättningeni Stockholmsregionen.Anf. 41 ():Fru talman! Jag vill först och främst svara på denfråga ställde i sitt anförande.Den 11 december kommer vi här i kammaren att taställning till frågan om resurserna. Då kommernämligen socialförsäkringsutskottets förslag tilltilläggsbudget, som belöper sig på över 24 milj.kr.,att behandlas.Det är bra att vi alla är överens om att det blir enbättre ordning med den nya nämnden. Det kännsbra att alla ställer upp så helhjärtat bakom detta,även om vi har litet olika uppfattning om hur detskall gå till. Det är viktigt att man följer upp dennaverksamhet, ser hur det fungerar och kan görajusteringar i de fall som behövs.När det gäller frågan om muntlig förhandlingframgår av utskottets betänkande att utskottetanser att sådan kan vara bra urrättsäkerhetssynpunkt. Jag kan hålla med HansGöran om att det kanske låter litet konstigtmed tanke på att förfarandet inte varit särskiltfrekvent inom invandrarverket. Men hargenom uttalat att muntligförhandling borde ha utnyttjats oftare inominvandrarverket och kritiserat verket på just denpunkten med tanke på hur viktigt det kan vara också får framföra sina synpunkter muntligen.Jag utgår ifrån att man också inom denna nämndkommer att ta till vara den möjligheten.Anf. 42 ():Fru talman! Det är bra, , att vi nuarbetar tillsammans när det gäller frågan omlokaliseringen. Det är också sant att många statligaarbeten har försvunnit från ,men den utvecklingen har vi också varit eniga om.Vi har varit överens om att hela landet skall leva.Det jag talat om är vikten av att vi nu inte återigenskall få en lokalisering mitt i ,utan en lokalisering till söderkommunerna, som såväl behöver en sådan. Jag kommer att följa dennafråga mycket noga.Anf. 43 ():Fru talman! Jag vill bara uppmärksamma AnitaJohansson på att det jag kritiserade inte var att detförsvann statliga arbetstillfällen frånStockholmsregionen utan att det i så storutsträckning var de arbetstillfällen som fanns ute iförorterna som försvann. har t.ex.drabbats hårt. Det är därför viktigt att nu återlokalisera statliga arbetstillfällen till förorterna.Detta är då ett mycket bra tillfälle, och det är vitydligen ense om.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §. )6 § betänkande1991/92:JoU6 Trädgårdsnäringen.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )7 § revisorers verksamhet /91Föredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU5 revisorers verksamhetunder /91 (redog. 1991/92:2).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )8 § Vissa ändringar i aktiebolagslagenFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU10 Vissa ändringar i aktiebolagslagen(1975:1385) (prop. 1990/91:198).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )9 § Förverkande av rätt att ta arv, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU11 Förverkande av rätt att ta arv, m.m.(prop. 1990/91:194).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )10 § Atomansvarighetslagen m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU12 Atomansvarighetslagen m.m. (prop.1991/92:31).Anf. 44 ():Fru talman! Detta betänkande från lagutskottetbehandlar frågan om att godkänna ett protokollrörande tillämpningen av två internationellaöverenskommelser på atomansvarighetsområdetoch vidare en ändring i den svenskaatomansvarighetslagen. Regeringen har ipropositionen föreslagit att det högstaskadeståndsbelopp för vilket innehavaren av enkärnkraftsanläggning svarar höjs från 800 milj.kr.till . I anledning avpropositionen har två motioner väckts, en frånvänsterpartiet och en från centern.När det gäller motion framhåller viatt det för företag som bedriver farlig verksamhetnormalt gäller ett s.k. strikt ansvar. Det betyder attden som bedriver en viss verksamhet skall ersättaskador av densamma även om uppsåt ellervårdslöshet ej förelegat, och ansvaret är dessutomobegränsat. Men när det gäller konsekvenser avkärnkraftsolyckor är det emellertid annorlunda.Här finns ett begränsat ansvar förkärnkraftsindustrin, och det gäller även det statligaansvaret. Om en stor olycka skulle hända, fårkanske allmänheten själv stå sitt kast.Vi delar också de synpunkter som framförts icentermotionen, bl.a. om det anstötliga i att vid eneventuell allvarlig olycka i ett kärnkraftverk skulletusentals företag och enskilda förlora egendom ochtvingas i konkurs, medan reaktorägarna skulleinkassera försäkringarna.Självfallet inser vi att inget försäkringsbolag ellergrupp av bolag kan åta sig att teckna försäkringar iden storleksordning som det här kan bli fråga om.Det gör att man måste överväga andra lösningar påproblemet. En lösning kan vara att staten tar på sigdet fulla skadeståndsansvaret, eller också får manse till att verksamheten upphör. Vi tycker det ärmärkligt att inte marknadskrafterna skall gälla ävennär det handlar om kärnkraften.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till denmeningsyttring som finns fogad till betänkandet.Den meningsyttringen omfattar även desynpunkter som finns framförda i centermotionen.Anf. 45 ():Fru talman! Ansvaret vid en atomolycka kan inteöverblickas, och det får även internationellakonsekvenser. Det faktumet är en del avbakgrunden till att man i detta sammanhang har eninternationell reglering på samma sätt som föroljeskador och annat som kan vara avgränsöverskridande karaktär.I betänkandet finns en redogörelse för bakgrundentill det ärende som behandlas och dekonventioner, protokoll och annat som gäller. Jagber, fru talman, att få hänvisa till betänkandet, ochjag går inte närmare in på den bakgrunden.När energiuppgörelsen träffades mellansocialdemokraterna, liberalerna ochcentern togs även denna fråga upp. Inriktningenvar att man även skulle höja gränsen för det högstaskadeståndsbelopp som anläggningsinnehavarnaskall svara för.Man konstaterade också att det inte var förenligtmed att åläggaanläggningsinnehavaren ett obegränsat ansvar,men man sade att regeringen med hänsyn tillfrågans vikt aktivt bör driva frågan om ett vidgatansvar i internationella sammanhang. Ibetänkandet finns också redovisat att andra länder,t.ex. , och , harhögre skadeståndsbelopp.De två motioner som lagutskottet har behandlat isamband med propositionen tar fasta på detta medett höjt belopp. Det har också utskottet gjort närman har besvarat motionerna. Man har där lagt fastatt det inte är fråga om att ställa sig utanför detersättningssystem som gäller i . På denpunkten är vi eniga. Vi måste alltså ha den härformen av reglering.Men när det gäller den framtida regleringen och deframtida skadeståndsbeloppen -- det är ju detdiskussionen gäller i motionerna -- säger utskottetatt regeringen noga måste följa den härutvecklingen och efter hand som förhållandenaändras och medger ett ökat skadeståndsansvar skallman återkomma till med förslag. Vi harockså sagt att det kan se egendomligt ut att en såstor del av försäkringskapaciteten tas i anspråk försjälva atomkraftsanläggningen och inte för demänniskor och deras egendom som kan komma attdrabbas av en olycka. Utskottet säger att det motden bakgrunden finns all anledning för regeringenatt ta upp överläggningar med kärnkraftsindustrinoch att man skall arbeta med frågan om att höjabeloppen. Med detta konstaterar vi också att detinte behövs något särskilt tillkännagivande tillregeringen. Vi utgår ifrån att regeringen tar fasta påvad utskottet har sagt. Det är alltså regeringensuppgift nu att följa denna fråga.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till hemställani utskottets betänkande.När det gäller meningsyttringen från JohnAndersson ansluter han sig där till att anta detpropositionsförslag som ligger. Han har sedan, isamma riktning som motionerna, utvecklat vadregeringen vidare bör göra och talar imeningsyttringen om den framtida höjningen avbeloppsgränsen. Detta gör ju utskottet också. Jagyrkar avslag på yrkandet från . 46 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med att det finns mycket av vänlig skrivning ibetänkandet. Det handlar om att det finns allanledning att följa, utskottet understryker,utskottet framhåller och utskottet säger att det skallägnas all uppmärksamhet, men faktum kvarstår inte tillkännager till regeringen det önskvärdai en förändring på det här området. Det händer juingenting. Det är endast välvilliga skrivningar frånutskottets sida.Anf. 47 ():Fru talman! Det sägs att detta är en konstig ochunderlig lagstiftning. Det är inte hela sanningen.Verkligheten är att den lagstiftning som finns i dagnär det gäller atomansvaret är sjuk. Skälet till attden är sjuk är naturligtvis dess tillkomst. Dentillkom när man oreserverat hylladekärnkraften. Detta illustreras tydligt av den textsom fanns i atomansvarighetsutredningen när denpresenterade sitt förslag i slutet av 50-talet.Där talade man om att man var nödgad att taatomkraften i anspråk, kosta vad det kosta vill.Man talade om att det var orimligt att kärnkraftenålades stora kapitalkostnader, eftersom man skulleta kärnkraften i anspråk. Man sade att det inte varsannolikt att någon, bortsett möjligen från staten,skulle vilja satsa kapital i en atomanläggning utanansvarighetsbegränsning. Det var nog ett riktigtkonstaterande.Vi har ju dess bättre haft en förändring isamhällsdebatten och även enförändring i synen på kärnkraften. Men detta finnsalltså kvar som en kvarleva.Det kan var och en som vill se hur sjuk den härlagstiftningen är förvissa sig om, genom att gå hemoch titta i sin hemförsäkring. Där kan man finna atten bra hemförsäkring täcker det allra mesta somkan drabba en rent materiellt sett. Den täckerjordbävningar från, jag tror, 4,4 på Richterskalan.Den täcker vattendammras, för att nu ta enenergianläggning som ett exempel. Det täcks i envanlig hemförsäkring. Men hemförsäkringen görundantag på två punkter. Den ena är världskrig ochden andra är kärnkraftsolyckor. Där kan man till attbörja med se i vilket sällskap kärnkraften befinnersig när professionella riskvärderare somförsäkringsbolag skall titta på den.Skälet till att de här undantagen finns i vårahemförsäkringar är att det finns enundantagslagstiftning i form avatomansvarighetslagen. Den härstammar, som jagsade tidigare, fru talman, från som är såuppenbart förlegad. När vi nu har riksdagsbeslutom att kärnkraften skall avvecklas är det ju rimligtatt man ser till att lagstiftningen fortsättningsvisinte innebär ett ekonomiskt gynnande avkärnkraften. Det nya majoritetsförhållandet iriksdagen borde också ge stöd för en reform sominnebär att man stärker skyddet för äganderättenoch ersätter en politisk värdering av kärnkraftenmed en marknadsvärdering. Då minskarbetydelsen av statliga garantier för den här i storastycken privatekonomiska verksamheten.Detta har man nu gjort i andra länder. har man gått utöver det som är golv i degällande konventionerna och också förbehållit sigregressrätt gentemot reaktorägarna på belopp somblir större än vad det bottenliggande ansvaret skullekunna tänkas vara.Det finns som sagt försäkringar, och som harpåpekats här tidigare är det man kallarförsäkringsutrymmet begränsat, eftersomreaktorägarna på grund av krav från sina långivarehar tagit höga försäkringar på den egnaegendomen. Därmed har man liksom betat av del av det försäkringsutrymme som finns. Kvarblir alltså väsentligt mindre för dem som kankomma att drabbas, dvs. för tredje man.Fru talman, konsekvenserna av detta blir att omman tar en osannolik, men tänkbar, mycketallvarlig olycka i t.ex. Forsmark, skulle tusentalsföretag och enskilda förlora egendom och tvingas ikonkurs medan reaktorägarna skulle inkasseraförsäkringar på verket som uppgår till 9 miljarderkronor. På detta sätt skulle de själva gå heltskadeslösa ur händelsen. Det är uppenbartanstötligt att de som genom sin verksamhet orsakaren katastrof skall ha förtur till tillgängliga resurser.Från rättvisesynpunkt är det anstötligt. harutskottet dess bättre behandlat den här frågan merseriöst än vid tidigare hantering. Utskottet harockså instämt i de bedömningar vi har gjort i vårmotion om att det förhållande som råder inteär bra utan måste ändras.Fru talman! Jag skulle vilja gå så långt som att sägaatt om man hyllar en sund och riktigmarknadsekonomi, måste man rimligen ta avståndfrån denna kvarleva av ettplanhushållningstänkande när det gäller att skyddaden här typen av verksamhet genom att staten ochytterst medborgaren måste hålla verksamhetenunder armarna för att den skall bära sig. Litet avdet återspeglas alltså i utskottets betänkande, menjag tycker inte att det är riktigt.Det är frestande att i det här fallet yrka bifall tillmotionen, men jag tycker att det fall framåt somfrågan har fått i betänkandet ändå tyder på att manfrån sida fortsättningsvis kan sättaordentlig press på regeringen att komma till skottmed en förändring på det här området som justinnebär att kärnkraften får bära alla sina kostnader.Gör man det, skall man också till slut, tror jag,kunna konstatera att kärnkraften är sakligt död,död som risk och död som politisk idé.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §. )11 § Ändring i utsökningsbalken, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1991/92:Lu13 Ändring i utsökningsbalken, m.m.(prop. 1991/92:24).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )12 § Vissa skadeståndsfrågorFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:Lu8 Vissa skadeståndsfrågor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )13 § Godmanskap m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1991/92:Lu9 Godmanskap m.m.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 19 §. )14 § Vissa grundlagsfrågor m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:10 Vissa grundlagsfrågor m.m.Anf. 48 ():Fru talman!