prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — När det gällerhur kurserna på folkhögskolorna skall varorganiserade är skillnaden att vi har det förtroendetför folkhögskolorna att vi tror att de kommer att haen verksamhet som är bra utan att ha precis den härlängden fastställd på de allmänna kurserna.Sedan vill jag säga till att om detfinns en majoritetstext i utskottet och någon finneranledning att skriva en reservation, gårvederbörande emot den text som finns imajoritetsskrivningen. Det innebär i det här falletatt reservanterna går emot texten om prioriteringav invandrare och handikappade.Jag har inte i och för sig ifrågasatt att Carl-JohanWilson menar att den verksamheten ändå kanklaras, men jag tror att det är viktigt att detkraftfullt betonas att de resurser somfolkbildningen har i första hand skall komma justde svagaste i samhället till del. Därför är denskrivningen, som tyvärr har reserveratsig emot, viktig.Anf. 123 () replik:Herr talman! En mycket kort replik till IngvarJohnsson.Ingvar för resonemanget att jag inte inservikten av att ha en bra folkbildning därför att vi harföreslagit att man skulle dra 240 milj.kr. frånfolkbildningsanslaget, som ligger pål 2,1 miljarderkronor. Det är faktiskt inte länge sedansocialdemokraterna föreslog att man skulle dra 300miljoner från anslaget för hemspråk, som hardebatterats ganska mycket. Min slutsats är då attsocialdemokraterna inte är ett skvatt intresseradeav hemspråk.Vi har diskuterat gymnasieskolan, därdet i propositionen egentligen föreslagits att manskulle dra en miljard av anslagen tillgymnasieskolan. Min slutsats är då attsocialdemokraterna inte är ett skvatt intresseradeav gymnasieskolan.Anf. 124 () replik:Herr talman! Jag sade i mitt anförande att det interörde sig om ''bara'' de här 240 miljonerna utan attdet fanns mycket pengar också på andra anslag. Omman dessutom tittar på skrivningarna finner manatt talar om att folkbildningsanslagetockså skall få användas till kompetensgivandeutbildning. Det kanske låter bra, men sanningen ärju att man då till det tar resurser som annars skulleanvändas till det som vi betraktar som klassiskfolkbildning och kurserverksamhet. Därförminskar resurserna på just de områdena mycketmer än vad vill erkänna.Anf. 125 ():Herr talman! Jag vet att det jag nu kommer att sägakanske kan skapa en viss förvirring. Jag avser attyrka på återremiss av förslaget -- som är ettutskottsinitiativ -- om att förlägga ansvaret förutbildning av tolkar för döva m.fl. till universiteteti Stockholm.Orsaken till att handikapporganisationerna inte harreagerat tidigare är helt enkelt att de inteuppmärksammat detta utskottsinitiativ. De har inteheller blivit tillfrågade.I propositionen föreslogs att dessa frågor skulleföras över till . Mot detinvände då handikapporganisationerna -- manmenade att det var en utbildningsfråga och bättrehörde hemma i det nya statens institut förhandikappfrågor.Utskottet har också fått en framställan frånteckenspråkstolkarnas förening, som vill tilluniversitetet. Det är alltså den enda part i det härsammanhanget som utskottet så att säga har lyssnatpå.När handikapporganisationerna, särskilt , nu uppmärksammat att man villlägga utbildningen till TÖI på blir deoroliga.TÖI har ingen som helst kunskap om handikapp.Tolkutbildningen har vuxit fram i nära samarbetemed berörda handikappförbund. Bl.a. har de dövasegen folkhögskola, Västanvik, varit en mycketviktig bit i det här sammanhanget.Det känns därför djupt olyckligt att ändrahuvudmannaskapet på detta sätt, när de mestberörda inte är informerade och delaruppfattningen. När ett utskott tar ett initiativ är detbra om det är väl förankrat och motiverat.Tolksätten för de olika målgrupperna är helt olika.En barndomsdöv utvecklar teckenspråk som sittförsta språk. Den vuxendöve är född hörande ochhar då svenska som basspråk. Han kan oftast inteteckenspråk. Metoden att tolka till honom blir dåhelt annorlunda. Dövblinda behöver andratolksätt, som är sinsemellan olika.Jag vill med detta bara säga att tolkfrågan ärmycket komplicerad och bygger på en genuinkunskap om berörd grupps behov. Utskottet berörinte heller det förberedelsearbete som görs avUHÄ inför ett överförande avteckenspråkslärarutbildningen till högskolan.Även handikapputredningen behandlar tolkfrågan.Allt detta omfattande arbete sker i nära samarbetemellan olika berörda utbildningsanordnare.Att plötsligt förändra huvudmannaskapet utandjupare diskussion ter sig märkligt. Förvisso ärkanske inte heller , somföreslås i propositionen, det bästa. Men där finnsändå den djupa kunskap om handikappfrågor somär en första förutsättning för att frågorna skallkunna handläggas rätt. Det är kanske därför bättreatt frågorna förs över dit i avvaktan på andraförändringar. Det bästa vore ändock om de fördestill det nya SIH.Eftersom inga motionsyrkanden föreligger på denhär punkten ber jag att få yrka återremiss avpunkten Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen, punkterna 25 och 26 i betänkandet.Anf. 126 ():Herr talman! Vi har i utskottet avvägt för- ochnackdelar med de olika alternativ somdiskuterades. Jag vill med detta bara yrka avslag pååterförvisningsyrkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1990/91:UbU19 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Tilläggsbudget betänkande1990/91:UbU20 Tilläggsbudget II (prop.1990/91:125 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den10 juniKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas den 10 juni.15 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1990/91:KU38 Ny kommunallag1990/91:KU48 Arvoden till statsråden m.m.Utrikesutskottets betänkande1990/91:UU23 Uppskov med behandlingen av vissaärendenSocialutskottets betänkanden1990/91:SoU18 Vissa tandvårdsfrågor1990/91:SoU21 Primärkommunalthuvudmannaansvar för primärvård m.m.Jordbruksutskottets betänkanden1990/91:JoU29 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden1990/91:JoU31 Vissa livsmedelspolitiska frågorBostadsutskottets betänkanden1990/91:BoU20 Vissa följdfrågor om nybostadsfinansiering, m.m.1990/91:BoU21 Ändrade villkor för vissabostadslån1990/91:BoU22 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden16 § Kammaren åtskildes kl. 22.48Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 9 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 21(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 37(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 55(delvis),av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ,av tredje vice talmannen däreftert.o.m. 10 § anf. 93(delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.