prot · GE09124 · 1991-06-03 00:00:00 — Jag har barakonstaterat att ett förslag till hur en grön budgetskall se ut har lagts fram och att jag tycker att det ärbra. Jag vet att det är ni som har drivit detta, vilketmitt kvinnoförbund också har gjort. Men det togjag aldrig upp. Men jag tycker att det är bra att mannu har en utredning och att den har kommit med sinförsta rapport. Jag hoppas, precis som KarinStarrin, att det här skall kunnainlemmas i den svenska nationalbudgeten.Sedan tycker att jag tjatar om det härmed en borgerlig regering. Jag tycker att det ärganska rimligt att väljarna före valet får besked,speciellt med tanke på att ochmoderaterna faktiskt har gjort en plattform där ni icentern inte fick vara med. Då är det intressant fören utomstående, som då skall vara alternativet tillden folkpartistiska och moderata plattformen, attfå veta hur det blir. Det fick jag inget svar på frånLars . Hur blir det med strandskyddet,, och de andra frågorna som jag togupp? Får vara med? Då är det intressant atthöra syn på detta. Jag tycker inte att det ärett dugg orimligt.Jag måste fråga om han inte sernågon som helst konflikt i det enskilda ägandet, ochom han inte ser någon svårighet i att enskildamarkägare och andra aktörer vill exploatera?Jag får återkomma till övriga debattörer i en senarereplik.Anf. 104 () replik:Herr talman! Först vill jag uttala ett tack tillMargareta för att hon i sitt anförandegjorde en utomordentligt fin sammanfattning avfolkpartiets naturvårdspolitik. Om vi får dengenomförd, i enlighet med våra förslag som honkoncentrerat redovisade, är vi nöjda.Sedan vill jag ta upp frågan om de 60 miljonerna tillmarkinköp. På något sätt får jag ibland för mig attdet är som om socialdemokraterna vill ta åt sig äranav att det blir genomfört. Var det inte så att härmöttes socialdemokraterna i jordbruksutskottet aven enad opposition, där i och för sighade en annan vinkling på frågeställningarna. Infördetta faktum kom dessa pengar, som naturvårdenså väl behövde, fram.Margareta har talat om för oss här att honär socialist. Det är bra. Men mångasocialdemokrater tror också på denmarknadsekonomi som så hårt. Då kommer min fråga tillbaka.Hur skall det bli? Är det linje som skall råda? Är det demarknadsekonomiskt orienteradesocialdemokraternas linje som skall råda? Omdetta råder stora tvivel i . Jag skullegärna vilja ha ett svar från omvilken grupp hon tror får majoritet.Jag vill ha ytterligare ett förtydligande frånMargareta . Det gäller egentligen inte detsom hon har tagit upp i debatten. Delar MargaretaWinberg den uppfattning som har kommit frånandra här i debatten att spanjorer, italienare ochgreker som kommer på besök till vårt land -- vi åkermycket till deras hemländer och hälsar på dem --inte skall få ta del av den allemansrätt som vi harhär? Är inte det något fint som vi i har atterbjuda gäster från andra länder?Anf. 105 () replik:Herr talman! Det är bra att att vi är överens om det viktigamiljömålet att vi får en grön miljöprodukt ifortsättningen, där miljöhänsyn sammanvägs medde ekonomiska målen. Det skall vi arbetagemensamt för även i fortsättningen.Jag kan ändå inte rå för att jag tycker att det ärenormt tjatigt att vi skall diskuteraregeringskonstellationer. Min motfråga blir direkttill : Hur skallsocialdemokraterna bilda regering efter kommandeval? Den frågan förutsätter jag att MargaretaWinberg inte kan svara på, likaväl som vi icenterpartiet inte vet hur den slutgiltigakonstellationen kommer att bli i en icke s-regering.Vi i deklarerar klart att vi vill ha en nyregering. Vi vill medverka i den regeringen.Centern behövs i en ny regering. Det är det beskedvi vill ge våra väljare. ''Marknadskrafterna är jordens och naturensstörsta fiende.'' Jag håller definitivt inte med om kan se så snävt på utvecklingen.Marknadskrafterna kan åstadkomma olikalösningar åt rätt håll med rätt styrmedel och medrätt engagemang. Vi vill naturligtvis få näringslivetatt gå med på olika krav på miljömål som måsteuppfyllas. Detta är vad vi tror på i centern.Jag ställde några frågor i mitt inledningsanförandei det här blocket av debatten som jag inte har fåttnågot svar på. Tycker inte attjust denna kombination av att få ett öppetlandskap, att få åkermarken använd på ett effektivtsätt och att odla bioråvaror är viktig? Det gäller attfå nya olika råvaror till både industri- ochenergiändamål. Är inte det angeläget? Är det inteviktigt att vi har ett dubbelt syfte och använda depengar som vi en gång har sagt att vi skall användatill att utveckla markanvändningen på ettmiljömässigt bra sätt? Jag vill gärna ha svar på denfrågan.Anf. 106 () replik:Herr talman! hann bara ställaen kort fråga till mig. Jag förstår att det är svårt atthinna med att svara på alla som ställer frågor ochdebattera med fyra fem . Hon frågade migom jag inte upplever en konflikt när det gällermänniskor som vill exploatera. Jag sade i etttidigare inlägg att 1950, när strandskyddettillskapades, välkomnade jag det därför att jagansåg att det var till gagn. Det finns möjligheter attgöra en översyn av strandskyddet och lätta påbestämmelserna så att människor kan få tillgång tillstränderna på ett helt annat och bättre sätt än vadde gör . Man behöver inte benhårt hålla på 100m längs hela kusten.Min tro på den enskilda som vill ta ansvar, äga ochförvalta har inte rubbats bara för att jag har varit idebatt med . Den tron harsnarare förstärkts. Jag har hela mitt liv levt blandsådana människor och sett vad de kan uträtta.Därför tror jag på dem. Vår skärgård och vårlandsbygd hade inte sett ut som den gör ominte sådana människor hade funnits. Jag hoppas attde skall få finnas kvar med sitt levande intresse förbygden.Anf. 107 ()replik:Herr talman! Först vill jag säga några ord till LarsErnestam angående de 60 miljonerna. Det hadealdrig blivit något om vi inte hade gått med på det.Det fanns annars ingen majoritet för det. Det varvänsterpartiet och vi socialdemokrater som gjordedetta, plus det som var kopplat till det uttalande jagtidigare pratade om.Det är märkligt vilken makt tilldelarmig. Hela tycks vänta på ett uttalande ommin socialistiska inställning gentemot andra i mittparti. Jag kan försäkra att såbetydelsefull är jag faktiskt inte.Vidare har vi frågan om , biotopskyddet.Anf. 108 är ledsen, men replikrätten gäller inte Domeijoch Ottosson.Anf. 109 ()replik:Herr talman! Repliken gäller i varje fall JensEriksson.Jag vill gärna tacka för dessa årtillsammans i utskottet. Vi brukar när vi skojar iutskottet säga att i fiskefrågor ståröver alla partier. Han är experten, och han är densom kan allt. Sedan har han fått med sigmoderaterna i mycket av vad han tycker.Vi har haft mycket trevligt tillsammans. Du har lärtoss andra mycket. Mig har du t.ex. lärt att sjungaÅlefiskarens vals. Vi har haft mycket roligttillsammans, och vi har arbetat hårt tillsammans.Tack för de åren! Jag hoppas att du får en braålderns höst -- vad du skall göra med den. Detfinns säkert mycket på att ta sig för.Det är min förhoppning att alla ser till attmiljöfrågorna får en framskjuten plats i denkommande valrörelsen. Det är också minförhoppning att vi lyfter blicken och ser jorden somvårt arbetsfält och litet grand tänker på det somBirgitta sade . Hur många kan leva påsamma standardnivå som vi? Till hur många räckerjorden? nämnde siffran 500 miljoner.Men vi är över 5 miljarder människor. Detförpliktar till att fundera över om vi i allasammanhang skall kräva mer, fler och större. Istället är det kanske så att nästa fas i utvecklingenär något annat. Vi kanske inte skall äta två korvar istället för en när vi nu är mätta i magen, eller biff istället för köttfärs. Det är helt andra och betydligtväsentligare saker det gäller om vi menar någotmed ordet solidaritet.Som sade kan man inte reformera ettsamhälle emot majoritetens vilja. Därför är det föralla oss som har uttalat oss för solidaritet och för nyekonomisk världsordning en uppgift att ledaopinionen mot ett solidariskt samhälle i dessverkligt goda betydelse.Anf. 110 ():Herr talman! Det här är en lång debatt, men ocksåen mycket viktig sådan. Jag tänkte ta upp skogenoch dess roll och betydelse i mitt anförande i kväll.Skogen och skogsmarken måste ur ett ekologisktoch miljöinriktat perspektiv ses som en av våra allraviktigaste naturresurser. Den är förnybar, den haren mångsidig användning och den rymmer inom sigen stor del av den fauna och flora som ärförutsättningen för det kretslopp som livet självtutgör. Skogen och dess produkter utgör ocksåvår viktigaste exportvara och ger ett stortexportöverskott.I ett globalt perspektiv är skogen jordens lunga, ochSverige har ett stort ansvar för att inte bidra tillskövlingen av regnskog. Men också i har viett stort ansvar för att skogen ses i etthelhetsperspektiv och för att ta till vara alla dessförtjänster.Vänsterpartiet lade fram ett förslag tillportalparagraf i skogsvårdslagen redan till denförra skogsutredningen, men förslaget står sig braäven . Vi föreslog då att skogsmark med därpåväxande skog skall vara en tillgång som skallskyddas, vårdas och skötas så, att den varaktigt germänniskor, djur och växter en god miljö. Den skalldessutom med hänsyn till markensproduktionsförmåga och övriga allmänna intressenge hög avkastning av virke och andra nyttigheter.Den skall vara tillgänglig för alla enligtallemansrätten.Vi vill alltså se skogen som någonting mer än envirkesproducent, och det känns därför bra att detfinns ett uttalat krav på den skogspolitiskakommittén att ta fram ett miljömål för skogsbruket.I direktiven anges också att en ansvarsfullhushållning bl.a. innebär bevarande av biologiskmångfald och försiktighet vid markberedning.Att vara skogsägare och får förmånen att förvaltaskogen är därför, eller borde i alla fall ses som enviktig uppgift, men också som ett stort ansvar. Nyakunskaper om hoten mot vår natur krävernytänkande och nya skötselmetoder. Det kommeratt krävas tid och resurser att föra ut ny kunskap omskogen. Biologisk mångfald och ståndortsanpassatskogsbruk är nya begrepp som måste få tid att slåigenom. Det är förståeligt att det tar tid att inse attde skogar och skogsområden som många har lärt sigbetrakta som skräpskog, som skall ersättas medplanterad skog i likåldriga bestånd, också har andravärden och måste bevaras. Jag tänker t.ex. på devåtmarker, myrmarker och surdrag som har dikatsoch planterats genom åren.Kunskap är dock förändringens grund, och det gårinte att nå målet om ett ekologiskt skogsbruk medvärdesättande av skogens alla förtjänster utan attha skogsägarna med sig -- såväl de privata sombolagen och staten själv.Det skall villigt erkännas att det privatasmåskogsbruket är det som står förmångfalden i skogen -- ibland i trotsigt moståndmot alltför nitiska uttolkare av den befintligalagen -- och att det är de stora skogsbolagen, inteminst domänverket, som har gjort de störstamisstagen och skövlat mest. Utvecklingen under70- och 80-talen var skrämmande.Detta innebär dock inte att varje enskildskogsägare automatiskt vet bäst. Det är min ochvänsterpartiets uppfattning att en stark lagstiftningkommer att vara en nödvändig förutsättning för attskogen skall ses som en långsiktig naturresurs ur ettbrett perspektiv.För den skogspolitiska kommittén gäller det attlägga fast en skogspolitik som garanterarkommande generationer valmöjligheterna. Vi kaninte veta hur skogen kommer att användas om100 eller . Vår viktigaste uppgift måste därförbli att garantera förutsättningarna för att det iSverige alltid kommer att finnas en stor areal skogav varierande åldrar, med varierande trädslag och iolika naturtyper.Detta innebär dock inte att skogsbruket fungerarbäst om man tar bort alla regleringar, såsommoderaterna skriver i en reservation.Marknadskrafterna, som alltid har ett kortsiktigtlönsamhetstänkande som sitt främsta mål, måsteanses vara de minst lämpade att ta ansvar för ennäring som bygger på månghundraårigaomloppstider.Skogen och hela vår livsmiljö utsätts för stora hot , hot som en bred allmänhet börjar känna tilloch oroa sig över. Ett av dem gäller försurningen.Vi har hört siffror från flera av de tidigaredebattörerna, och vi vet att de kritiskabelastningsgränserna överskrids på flera håll. Denakuta åtgärd som man kan vidta är attvitaliseringskalka. Enligt vad man vet hardetta inte skadliga effekter , men det krävssjälvfallet fortsatta försök.Det är bra att utskottsmajoriteten skriver attskogsmarkskalkningen bör drivas vidare i minstnuvarande omfattning. Men måste maninse att det inte går att försöka repareramisstagen i efterhand. Jag kan inte låta bli att, somflera andra före mig, också göra en koppling till detbeslut om en som skall fattas här omnågra dar. Alla vet att en bro över mellanMalmö och kommer att innebära ökadtrafik, och därmed också en ökad miljöbelastningpå skogen just i de områden som lider svårast avföroreningar i dag.Detta bekräftades i Aktuellt , där manredovisade färska uppgifter om att skogsskadorna isödra på grund av luftföroreningar ochförsurning. Situationen är så allvarlig att manriskerar att tvingas att avverka skogen ,enligt inslaget i TV.Herr talman! Det finns många fler aspekter somman kan anlägga på skogen. Jag förväntar mig attvi får flera sådana debatter här i . Därförnöjer jag mig för tillfället med det jag har sagt.Talarlistan är lång, och det är många fler som villtala efter mig.Anf. 111 ():Herr talman! Efter denna långa debattdag vill jagkomma med något som mera liknar en plädering.Jag skall ta upp ett enda ämne, . hörtill de frågor som återkommer i riksdagen.Upprepning, tycker en del -- nödvändigt, tycker visom motionerar och reserverar oss.Under de senaste åren har varit med i tvåolika utskottsbetänkanden. Det ena handlade omatt detta unika vattendrag skulle omfattas avnaturresurslagen och därigenom skyddas mot bl.a.vattenkraftsutbyggnad. Det sega motståndet från soch m har äntligen gett vika. betänkande nr 18 behandlas i denfortsatta miljödebatten kan räknas in blandde skyddade objekten. Detta glädjer i hög gradfolkpartiet liberalerna, som har yrkat på dettasedan 1985. Där behöver alltså inte frågan omEmån återkomma.Jag hoppas dock att frågan återkommer inom detandra området, naturvården, som finns med ijordbruksutskottets betänkande nr 30. Där har intemotionen lett till något alltför positivt yttrande frånutskottet.Man kan också här säga att det finns två delfrågor.För det första: Bör inte ett gammaltriksdagsbeslut om åtgärder mot översvämningaromprövas? För det andra: Hur skall man utveckladen rika naturtillgången till båtnad för turismoch arbetstillfällen?Riksdagen beslöt 1978, efter mångårigautredningar, att ge stöd för åtgärder att hindra detidigare ofta återkommande översvämningarna påjordbruksmarker utmed ån. ,jordbruksutskottets ordförande 1978, betonade attarbetet skulle igångsättas . Men det skulledröja äenda till 1988 innan arbetet började. Dåskedde de så brutalt och med så ringa hänsyn tillden miljö som de aktuella 7--8 kilometrarnaomfattar, att en kraftig opinion väcktes. Arbetetfick läggas ned och kunde återupptas först sedanandra metoder hade utarbetats av entreprenöreroch påbjudits. Efter kritik även här i riksdagenbeslöt regeringen att en överprövning måste görasav kommande etapper.Så sent som i förra veckan klargjordes attkammarkollegiet kommer att säga nej till nyaetapper av invallning av . Detta bör vägatungt i den fortsatta handläggningen. Men förstskall säga sitt, något som allaintresserade redan har väntat på i flera år.Hittills har invallningen kostat staten 23 milj.kr.Kammarrådet , som nyligenföreträdde det allmännas intresse införvattendomstolen, sade bl.a.: ''Det verkar interimligt att satsa för att skydda 450hektar , när vi vet att skalltas ur produktion .'' Totaltberäknas projektet kosta minst det dubbla.Man måste dock ha förståelse för de lantbrukaresom lever och arbetar i Emådalen. Hur skall ettfortsatt jordbruk förenas med dagens miljökrav?Kan man förstärka stödet för det öppna landskapetinom detta område? Hur kan lantbruk och turismdra nytta av varandra?Detta anser jag bör ingå i den utredning om Emånsframtid som jag föreslagit i en motion. Motionenföljs upp i reservation nr 163, som jag stöder,liksom övriga motioner där folkpartister är med.Herr talman! Därmed har jag kommit fram till denandra delfrågan: Hur skall man utvecklanaturresursen ? En arbetsgrupp medrepresentanter för kommunerna i dalen, fisket ochnaturvården har framlagt planer på att fåhavsöringen och laxen att vandra ända upp tillVetlanda, något som de gjorde i början av seklet.Detta skulle vara grunden till en utbyggdfisketurism och skulle också ge ökade möjligheterför fiskens reproduktion.Många ideella krafter ställer upp, men mer stödbehövs, bl.a. för turistsatsningar. Också andra idéerkan vara värda att ta fram. Därför är mitt förslag,som jag hoppas kan tas upp i nästa år:Upphäv beslutet om invallning av ! Användde medel, som skulle satsas där, som resurs för enplanering som siktar till att använda som denunderbara naturtillgång den är! Det kan leda till enpositiv utveckling i stället för denhandlingsförlamning som till stor del rådergenom beslutsvånda på flera olika håll.Anf. 112 ():Herr talman! Låt mig takammarens ledamöters tid i anspråk med att fästauppmärksamheten på det sydvästra hörnet avSkåne, där det vackra Falsterbonäset finns.Falsterbo och är bekanta namn, och inärheten ligger också . Det är ettvåtmarksområde med häckande fåglar, ett områdesom är inkluderat på den av underskrivnainternationella lista över våtmarksområden somskall skyddas.Där vill dock bygga väg. Det har varitmånga turer i ärendet, där olika instanser har sagtsitt. Jag skall inte repetera allt som förekommit,utan skall bara säga att jag sedanhade en frågedebatt här i kammaren med BirgittaDahl om detta. Jag fick då svaret: Självfallet leverSverige upp till sådana konventioner som manskrivit på.Ja, fru talman, väg håller på att byggas. Man harbyggt , och för att tala med en annanminister -- -- asfalt skall läggas.Hittills har inte asfalt lagts, men det lär vara heltomöjligt att bifalla förslaget i vår motion, nämligenatt skall stoppa vägbygget vid Foteviken.Det är inte i första hand fåglarna som hardrabbats, utan fisken. Stranden är mycketlånggrund, och där har man gjort utfyllningar. Omdjupet är mindre än får man nämligen görasådant. Men det är just på det djupet som ynglenligger. Ni har säkerligen när ni harbadat vid långgrunda stränder sett att det där finnsmycket yngel.Nu drabbas biotoperna där. Vad är det förbiotopskydd man har, , när manbeslutar att fylla ut sådana långgrunda områden?Jag skall inte beskylla bara socialdemokraterna fördetta. Det är faktiskt de som har ansvaret, men desom verkligen puffar på är den moderatdomineradeVellinge kommun. Det är svårt att där hålla envåtmark levande och att upprätthålla det habitatsom man behöver för fisk och fågel och som manenligt internationella konventioner som harskrivit på borde ha kvar för kommandegenerationer.Det finns en liten möjlighet, fru talman, att kommaundan utbyggnad av våtmarker. Enligtkonventionerna skall man då ha ett liknande ellerlikvärdigt område att avsätta. Utskottet hardiskuterat det i samband med vår motion, och dethar funnit att det inte finns något likvärdigtområde. Det finns ingenting i som man kanavsätta i stället för . Man förstörFoteviken ändå.Detta är beklagligt, fru talman. Jag hoppas,eftersom inte är mäktig att stoppa detta,att något liknande inte kommer att ske i framtiden.Anf. 113 ():Fru talman! De socialdemokratiska partidistriktenrunt har i olika sammanhang markerat denstora vikt som de fäster vid att kan vara igod ekologisk balans. Det har bl.a. skett i form avkonferensverksamhet, uttalanden ochuppmaningar till förtroendevalda.Vi kunde vid en överläggning för några månadersedan konstatera att vattenvårdsplanen 90,som presenterat, är en bragemensam grund för bedömningar och åtgärder iberörda län. Det yttersta syftet är naturligtvis attskydda . Till de problem som måsteangripas hör föroreningar av kväve, klororganiskaföreningar, metaller, farligt gods och militärverksamhet.Vättern är klassad som riksintresse för vetenskaplignaturvård och friluftsliv. Mer än en kvarts miljonfår sitt dricksvatten från . Därför är detviktigt att hindra förorenande utsläpp och nedfall iVättern. Det krävs en god kännedom omnuvarande tillstånd, samband mellan orsak ochverkan samt inte minst åtgärdsinriktadkunskapsuppbyggnad.Enligt vattenvårdsplanen handlar det främst omförekomsten av kväve, metaller och klororganiskaföreningar.I motion nr Jo73 pekar vi på att det är ytterstangeläget att få ökad klarhet i hur påverkasav ökad kvävebelastning och hur olika miljögifterpåverkar ekologi, fiske och vattenkvalitet. Här harnaturvårdsverket ett övergripande ansvar. Imotionen förutsätter vi att detta arbete sker isamverkan med i första hand ,men vi uttalar också att bli en viktig samarbetspartner. Eko-regionVätterbygden har utarbetat ett samlat program försitt forskningsarbete i dessa sammanhang.För att peka på en mycket konkret punkt vill jagsäga att en åtgärd måste vidtagas , nämligenatt hindra fortsatt utsläpp av klor och dioxiner frånAspa pappersbruk i Olshammar. Låt mig säga attjag tror att också , en avvåra större nationalromantiska skalder, skulle hauppskattat det, eftersom han växte upp iOlshammar.Utskottet ger oss motionärer i sin tur någrauppmuntrande tillrop och säger att motionen delar kan tjäna som inspirationskälla i detfortsatta arbetet.Låt också mig då å min sida ge ett ord på vägen. Detär viktigt att de , i detta fall ,får en större uppmärksamhet inomnaturvårdsverkets forskning. Jag förutsätter att såblir fallet. Utskottet har särskilt betonatangelägenheten av fortsatt forskning ochundersökningar av miljöstörande utsläpp.Sker inte detta kan jag försäkra herrarna ochdamerna inom att vi återkommer.Sötvatten 90 måste nu följas upp och Vätternprioriteras. Vattenföroreningarna handlarnämligen inte bara om våra hav, utan de handlarockså om och de andra . Dettaförtjänar en långt större uppmärksamhet än vadsom är fallet.Anf. 114 ():Fru talman! har tagit upp ettav de tre ämnen som jag tänkte ta upp. Därför kanjag ägna litet mer tid åt det som handlar omeklandskapet och ängs- och hagmarkerna iÖstergötland.I det aktuella betänkandet behandlas tre motionersom berör områden i som dessutomär av riksintresse. Det gäller , det gällereklandskapet samt ängs- och hagmarkerna och detgäller sjön . Jag vill inte spara någon mödaför att öka förståelsen för de behov som finns i frågaom bevarandet och skötseln av de här viktigaområdena. De måste kunna bevaras och utvecklasför kommande generationers behov.I dagens nummer av Östgöta Correspondentenfinns en stor rubrik som lyder ''Kan hagarnaräddas?'' Sista och tredje omgången av en kurs förhandläggare av länsstyrelsernas gröna naturvårdhar just avslutats. har fått vara värdför samtliga kurser, eftersom vårt län har störstareal av gamla fodermarker som fortfarande ärintakta. De kan spåras ända ner till järnåldern ochhar alltså hävdats sedan dess.Nu börjar tack och lov allt fler förstå att dessa ängs-och hagmarker är lika värdefulla att bevara somfornminnen av annat slag. Stark oro finns dock pånaturvårdsenheten för att naturmiljöernasmångformighet skall utarmas och de artrika slåtter-och betesmarkerna växa igen. Vi river inte vårakyrkor eller andra kulturbyggnader. Men det harvarit få som tidigare reagerat på att landskapet påså många håll förändrats och blivit mörkare desenaste 30--40 åren.Vid den inventering som har utfört ivårt län har man hittat 2 600 bevarandevärdaobjekt naturlig fodermark på tillsammans 16 270hektar. Det är alltså sådan mark som inte ärgödslad. Objekten varierar i storlek ,dvs. små öar här och var, upp till Tåkernstranden,som är . De är registrerade i klasserfrån 1 till 4.Ungefär en tredjedel av totalaarealhagmark finns inom och norraSmåland. Den har klassats som så värdefull att stödbör utgå för betesdrift.Genom att några bönder envist har gjort fina natur-och kulturgärningar så är alltjämtslåtterängar. Alla minns säkert sin barndomsänglamark, med blommorna och ljuset.