prot · GF0911 · 1991-10-16 00:00:00 — Miljöministrarna är nu överens om engemensam linje för koldioxidavgifter. Ikommissionen har frågan om likabehandling närdet gäller kärnkraften redan knäsatts. Jag har bararedogjort för fakta och uttalat att den hållningentillsammans med vår inskrivna princip om EG-anpassning -- förutsatt att den inte sker ''á lacarte'' -- ger en enda logisk konsekvens och attmiljöskadliga bränslen skall behandlas likvärdigt,för i annat fall sätter man inte pris på miljön. Såenkelt är det.Sedan återstår naturligtvis beredningsarbetet. Isamband med långtidsutredningen skall EG-anpassningen på skatteområdet behandlas totalt.Där kommer miljöskatterna och miljöavgifterna insom en viktig del. Därmed har jag kommenteratden delen av inläggen.Annika ställde den gamla traditionellafrågan om energiöverenskommelsen. Det är baraatt läsa i energiöverenskommelsen om hur dennafråga skall hanteras. Om inte trorpå mig, får hon vända sig till är resultaten som avgör. Dessa resultat är i höggrad beroende av en miljöanpassadenergibeskattning, miljöavgifter i enlighet med''producers-pay-principle'' och att vi verkligenvrider utvecklingen i den riktningen. Detta innebärhelt enkelt att de miljöskadliga energiråvarornakommer att minska i betydelse av rena ekonomiskaskäl, som de miljövänligaenergiråvarorna kommer att öka i betydelse avsamma skäl. Så skall systemet fungera och såarbetar vi. Sedan gäller det att komma fram tillresultat snabbast möjligt.Jag är litet förvånad över frågorna kringstrandskyddet. De ligger visserligen på vårtdepartement, men under regeringsförhandlingarnahar det inte framförts några krav på att dennuvarande lagstiftningen skall förändras. Enligt våruppfattning är det viktigt att man inte urholkarallemansrätten, och det är alla partier överens om.Jag uppfattar inte detta som någon särskilt storstridsfråga.Därmed har jag besvarat i varje fall någon av defrågor som har ställts. Det kommer säkert flerchanser framöver att återkomma till dessa frågor.Anf. 118 () replik:Herr talman! Frågan om koldioxidskatten inomEG-området är säkert inte enkel att lösa. Det trorjag inte att någon inom EG anser. Det viktiga ärvilken nivå koldioxidskatten hamnar på för att denskall få någon styrande effekt på utsläppen. Dethade varit intressant att höra vad den svenskaregeringen har för uppfattning i den frågan.Miljöministern sade litet trött att här kommer denvanliga, traditionella frågan om kärnkraften. Detgör den ju, bl.a. tack vare tidigaresvek i den förra borgerliga regeringen. Hade maninom då varit litet merhandlingskraftig och stått för sina åsikter, hade detkanske inte behövt ställas några sådanatraditionella frågor . Då hade vi kanske redanvarit en bit på väg när det gäller avvecklingen avkärnkraften.Herr talman! Jag skulle sedan gärna vilja ha svar påen annan fråga. beslutade -- isamband med beslutet om utökat skydd försmåbiotoper, alltså ett led i att bevara den genetiskamånfalden -- att man måste finna ett sättdär markägaren får tåla ett större intrång i sinäganderätt för att vi skall kunna upprätthålla dehöga ambitionerna när det gäller naturvård. Inomdet borgerliga lägret hade man som vanligt deladeuppfattningar, även i denna fråga. sägs det iregeringsförklaringen att naturvården skall ha enfortsatt hög prioritet, som man på andraställen markerar en annan inställning till ägandet.Jag skulle vilja veta om regeringen avser attfullfölja det riksdagsbeslut som har att göra medvad markägaren får tåla i intrång för att man skallkunna åstadkomma en naturvård som garanterargenetisk mångfald och det gemensamma naturarvetockså för framtiden. Eller tänker man gå ifrån dettabeslut, som av så många miljöorganisationer ochmiljöintresserade upplevdes som ett mycket stortframsteg?Anf. 119 () replik:Herr talman! Centerpartister uttrycker sig oftaoklart. utvecklas detta till något av en konst.Om man har sysslat med politik, harman sett en del uppvisningar i detta avseende. kan det vara rätt sånöjsamt att lyssna till detta, men ibland kan det blinågot påfrestande. Om man ställer enkla rakafrågor, bör man kunna få ett enkelt rakt svar. Detär möjligt att ett uteblivet svar kan tolkas som jagtolkade det : att går till offensivmed en radikal miljöretorik, men att han har sattsig i en regering som inte kommer att tillåta honomatt driva denna miljöpolitik. Ju mer han talar häri kammaren och lägger ut texten, desto längre in ihörnet hamnar han. Strandskyddet, OlofJohansson, är ingen oviktig fråga. Moderaternaprofilerade sig hårt på den i valrörelsen. Mångakopplar diskussionen som fördedirekt till allemansrätten. Det är bra attmiljöministern säger att nu sittande regering intekommer att föreslå några förändringar i detavseendet. Det är bra.Den andra fråga jag ställde berör det aktuellaresonemanget om energiskatterna. I det fallet harOlof redan angripits avregeringskamraterna. Vad jag vill veta är om OlofJohanssons tolkning är regeringens tolkning. I såfall, säg det till kammaren!Olof har sagt att kärnkraftsproduceradel skall beskattas. Är det vad regeringen står för såsäg det! Det skulle ju vara en konsekvens avresonemanget omkring koldioxidskatten på el somproduceras med hjälp av fossila bränslen. Jagförstår resonemanget, och jag förstår hur OlofJohansson kommer till slutsatsen. Men han möterju invändning från statsministerns kansli. Vilken ärregeringens politik? Det var min enkla och mycketraka fråga.Frågan som tar upp i sin replik,nämligen hur det kommer att bli med markägarnasansvar för naturvårdshänsyn, tog jag också upp imin första jämförande fråga. Kommer det arbetesom redan beställt att drivas vidare, OlofJohansson? Eller är det något som kommer attläggas åt sidan. Detta med markägarintressenrymmer en konflikt, det vet vi om. Vi kommer attfå se vilka krafter i regeringens politik som tar över:naturvårdshänsyn eller markägarintressen? Jagställde frågan i mitt inledande anförande, en storprincipiell fråga, och har tagit uppden. Använd litet tid, , att geklarhet också på den punkten.Olof säger att vi skall visa hänsyn. Precis som jag sade i mitt anförande,skall vi göra vad vi kan för att den handlingen skallbli progressiv för miljön och för oss som lever pådet här klotet, en handling som drar åt rätt håll. Viskall vara konstruktiva, det försäkrar jag. Men detgäller att regeringen kommer med förslag tillriksdagen som har den karaktären. Då räcker detinte med allmänt hållet talutan det är propositionensom räknas. Då skall konflikterna som ärundansopade i regeringsförklaringen lösas inomregeringen. Däri finns det politiskt centrala idagens resonemang. De konflikterna är inte lösta.Anf. 120 Miljöminister () replik:Herr talman! Låt mig först konstatera att ingen harbestritt att den logiska konsekvensen av mittresonemang varken när det gäller energibeskatteneller när det gäller miljöavgifterna, därför att det ärinte möjligt.Om någon däremot vill ge förhandsbesked i någonfråga är det fritt fram för vederbörande. Jag haringenting emot en öppen debatt i de här frågorna.Jag hoppas att socialdemokratin är klarare i detavseendet nu än när energiöverenskommelsenbeslöts.Jag är fullt medveten om att det här handlar om detsvenska näringslivets konkurrenskraft och att detgäller att hitta konstruktioner som gör att man inteförsämrar för svenskt näringsliv. Det är ocksåviktigt att gradera de olika energislagen på ett merautslagsgivande sätt än vi har gjort . Det ärsjälva tanken bakom miljöavgifter ochmiljöanpassad energibeskattning. Jag har angetthur den här frågan kommer att hanteras och det haringen heller opponerat sig mot. Vill man inte ha enEG-anpassning à la carte är det klart att man ocksåmåste ta med miljöfrågorna. Det framgår ocksåbl.a. av miljöavsnittet i regeringsförklaringen: ''Isamband med EG-anpassningen avenergibeskattningen genomförs en övergång till ettsystem med bl.a. koldioxidbaserad beskattningockså på elkraft.'' Jag citerar den biten så förståralla att det finns en mening bakom detta.När det gäller naturvårdshänsyn och markägarnasansvar är det självklart att vi skall göra en ordentliggenomgång av problemet. Jag tycker nog i det falletatt det kan få anstå tills vi klarat av beredningen,för att kunna se hur det exakt kan komma att ske.Det är självklart att vi prioriterar naturvården högt,precis som vi sagt i regeringsförklaringen.Anf. 121 ():Herr talman! Även jag vill gratulera miljöministerOlof till ett fint arbete. Och jag villvälkomna till ett nytt ämnesområde,där hans politiska kompetens säkert kommer attstimulera debatten.Jag vill också gärna ta tillfället i akt och gratuleramiljöministern och biträdande miljöminister till valet av statssekreterare. från har enligt minmening en alldeles unik kompetens påmiljöområdet. Det bådar gott.Det har hävdats från en del håll att miljöfrågornakom bort i valet.Jag tror att detta i grunden är fel. Jag är övertygadom att miljön fortfarande har en mycket starkställning bland olika politiska frågor. Däremot harmänniskors kunskap om miljöfrågorna ökatkraftigt. Detta innebär också att dessa frågor sättsin i ett större sammanhang och att de enkla,svepande lösningarna på våra miljöproblemmönstrats ut.De flesta människor vet också att socialism leder tillmiljöförstöring och har nog en hyfsad uppfattningom vilka mekanismer som orsakar detta.Den dag gjorde sitt strategiska val atttillhöra det socialistiska blocket, var också dess ödei detta val beseglat. Trovärdigheten som miljöpartisjönk kraftigt.Herr talman! Redan i inledningen till de borgerligapartiernas regeringsförklaring slås fast att målet är''att forma en långsiktig och hållbar utveckling motett samhälle med frisk luft och rent vatten, levandesjöar och skogar''.I det omfattande avsnittet om vår miljö skisseras enoffensiv miljöpolitik. Det är förvisso så att åtskilligtkan göras i vårt land för att förbättra vår miljö.Ändå måste vi konstatera att vi redan nu minskatvåra utsläpp av miljöskadliga ämnen till luft ochvatten kraftigt. Inte minst har detta skett under densenaste tioårsperioden.I framtiden kommer de stora miljöförbättringarnaframför allt att kunna åstadkommas i samarbetemed andra länder.Det är bl.a. därför ett svenskt medlemskap i ärså viktigt. bör kunna spela en pådrivanderoll i det europeiska miljövårdsarbetet.Men vi bör också inta en ödmjuk attityd till deökade krav ett EG-medlemskap kommer att ställa,bl.a. på den svenska miljölagstiftningen.Impulserna från EG på det området kommer attvara entydigt positiva.I regeringsförklaringen sägs också att ''Regeringenkommer att aktivt delta i förberedelserna för ochgenomförandet av om miljö ochutveckling . ''Denna konferens, UNCED, hålls i 1--och är säkert den viktigastemiljökonferensen sedan Stockholmskonferensenför sedan.Den är en direkt följd avBrundtlandkommissionens rapport om miljö ochutveckling, som presenterades i början av 1987.Moderata samlingspartiet har accepteratgrundtankarna och prioriteringarna i dennarapport.Det är därför vi länge har drivit frågan om Sverigeskoldioxidutsläpp. Vårt förslag 1988 om att frysakoldioxidutsläppen nivå var en direktuppföljning av kommissionens enträgna vädjan tillvärldens länder att nå internationellaöverenskommelser, men även att sätta nationelladelmål för att förhindra en från miljösynpunktallvarlig klimatförändring.Vid , där 300 forskare ochpolitiker från hela världen möttes, utfärdadesrekommendationen att världens i-länder skulleminska sina koldioxidutsläpp till år 2005.Vi moderater har i föreslagit att Sverigeskall ställa upp på detta mål. en avgörande miljöreträtt påden socialdemokratiska regeringens förslag, närman ersatte beslut om en frysning avkoldioxidutsläppen med den vaga formuleringenatt utsläppen i EG--EFTA-området skallstabiliseras på nuvarande nivå.Jag hoppas att den borgerliga regeringen slår in påen mer offensiv klimatvårdsstrategi.Herr talman! I de förhandlingar som pågår omen klimatkonvention är jag övertygad om attenskilda länders åtaganden har en avgörandebetydelse i det långa loppet för framgången i dettaarbete.Även om det inte kommer att speglas i en merlångtgående klimatkonvention vid omdrygt , kan det ändå ge positiva impulsernär man arbetar vidare med den.Norge har i förhandlingarna fört in tankar på hurman på ett kostnadseffektivt sätt skall minskautsläppen av klimatpåverkande gaser.Ett land som gjort ett åtagande om t.ex. enminskning av koldioxidutsläppen skall kunnauppfylla detta löfte genom insatser i ett annat landsom inte gjort några utfästelser.Denna norska idé är av samma typ som den vimoderater framfört, att man i förhandlingar börföra fram tanken att skogsplanteringar i andraländer, som kan visas åstadkomma upptagning avkoldioxid, skall få räknas in när man angernationella mål på klimatvårdsområdet.Herr talman! Det är alltså min förhoppning attSverige påtar sig en pådrivande roll iförberedelserna för Riomötet. För trovärdigheten iden rollen måste göra nationella åtagandensom inger respekt.Anf. 122 ():Herr talman! Det kommer att vara litetav en märkesdag i det internationella miljöarbetet,och särskilt det som gäller . Då träder iEuropa och i EG de direktiv i kraft i vilka det krävsav alla EG-stater att de skall ha en sträng,konsekvent och tydlig lagstiftning ochadministration när det gäller frisläppandet inaturen av gentekniskt förändrade organismer. Dåinkluderar man mikroorganismer, växter och djur.Den här lagstiftningen och den här attityden somEG på det sättet visar innebär att man tagit fastapå både de möjligheter och de risker som den nyatekniken, den moderna biotekniken, innebär --möjligheten att på olika sätt framställa medicineroch utnyttja den nya tekniken på ett förtjänstfulltsätt i jordbruket men också att man har noterat derisker som utnyttjandet av denna teknik, den nyatekniken, innebär -- risker som ligger i att mangentekniskt eller på andra sätt förändrarorganismer och ger dem starka egenskaper ochsläpper ut dem i naturen där de kan göra gott menockså ställa till stora ekologiska problem. Vi vet,herr talman, hur redan existerande organismer, omdet släpps loss i naturen på fel ställe, skapar mycketstora problem.Den här lagstiftningen och den här attityden hosmånga länder bygger alltså på kunskapen omproblemen med denna teknik, kunskaper ochattityder som vi från sida under många århar försökt få fram i den ansvarsfulla miljöpolitiskadebatten. Tyvärr har denna attityd inte fått någotgensvar och någon förståelse från densocialdemokrati som nu säger harlämnat något av ett färdigdukat miljöbord efter sig.I själva verket har socialdemokratin entydigtförsummat den framtidsfråga som av mångabetraktas som den viktigaste, både när det gällerhanteringen på människor eller när det gäller olikabruk som har anknytning till människan, men ocksånär det gäller hanteringen i miljösammanhang. Nuhar man , uppenbarligenunder tryck av den attityder som vi har fört fram,lyckats med några enstaka nedslag på detta områdesom är alldeles otillräckliga och inte strategisktgenomtänkta. Vad som behövs är naturligtvis ensammanhållen lagstiftning och ett sammanhålletregelverk kring hela biotekniken som förmår fångain såväl de etiska som de miljömässiga aspekterna.Och det gäller att föra ut tanken om ett regelverkoch en sammanhållen attityd inte bara på nationellnivå utan även på internationell nivå.I detta sammanhang kommer den konferens somIvar Virgin tidigare talade om mycket tydligt in ibilden. På denna konferens skall förhoppningsvistvå konventioner antas, en om klimatförändringaroch en om biologisk mångfald. Och det är just i densenare konventionen som användningen avbiotekniken måste komma in som ett starktelement. Biotekniken förändrar ju inte baramiljön, utan den kommer mycket tydligt attförändra tredje världens villkor. Om man frånindustriländerna lyckas föra över naturligproduktion i växt- och djurrikena i tredje världentill laboratorieproduktion i den industrialiseradevärlden, förstår man att detta kommer att fåavgörande betydelse för tredje världens utveckling.Därför har denna konferens en så oerhört storbetydelse, stor betydelse för att föra in begreppetmiljö och utveckling i dagens internationellamiljödebatt. När man gör det tror jag att man måstegöra det utifrån tre utgångspunkter. Den ena måstevara frågan om vem som skall betala en skuld, vemsom är orsaken. Och det är uppenbart att vi frånden rika världen måste se det just som enåterbetalning genom miljöreparationer, en skuldtill tredje världen på grund av att vår livsstil haråstadkommit flera av de stora problemen. Man harsvårt att få de fattiga människorna i de lågläntaländer i , som drabbas hårt avklimatförändringar i form av naturkatastrofer,engagerade i en sänkning av koldioxidutsläppen sålänge vi behåller den livsstil som i själva verket ärgrunden till dessa stora framtida miljöproblem.Jag menar, herr talman, att vi, vid sidan av attdiskutera de instrument som är nödvändiga för ossför att hantera de problem som vi redan haridentifierat i det svenska samhället och i detinternationella samhället, även måste skaffa ossförmågan att se de stora miljöproblem somännu inte drabbat med full kraft men som ligger pålur och vilkas lösning grundas på att vi insettdem och format våra instrument.Anf. 123 i (kds):Herr talman! Den nya regeringens deklarationavseende miljöfrågorna, dit jag också räknarjordbrukspolitiken, är en tydlig markering avfrågornas vikt och innebär i flera avseenden en nyoffensiv på miljöpolitikens område. När det gällerjordbruksfrågorna har tidigareredovisat det kristdemokratiska synsättet, och jagskall därför koncentrera mig på andra delar somberör miljön.Den aviserade skärpningen av miljölagstiftningenär en viktig signal om att miljöbrott inte skall lönasig. Lagstiftningen bör bygga på principen om attverksamhet som hotar människors hälsa och denekologiska balansen i naturen ej skall vara tillåten.Miljöbrott som motiverar straffsanktion börbevisföringsmässigt jämställas med den lagstiftningsom gäller för rattfylleri och vårdslöshet i trafiken.Det är en bra jämförelse. Körs det galet i miljön,skall ju den förorsakande ställas till svars. I det härsammanhanget vill jag peka för miljöbrott bör förlängas ochatt den enskildes rättssäkerhet på miljöområdetmåste stärkas. Det här är några exempel påfrågeställningar som bör bearbetas i sambandmed arbetet på en ny miljöbalk.Det är inte bara, som nämndes här av LennartDaléus, på bioteknikens område som det behövs ettsamlat regelverk och en samlad hållning, utan nubehövs det en klar samling kring en miljöbalk --alltså kring något som berör hela miljöområdet.Herr talman! Inför valet deltog jag i denmiljödebatt som Svenska naturskyddsföreningenanordnade. Jag utmanade då mina meddebattörer,flera av dem deltar i den här debatten, de sae att viefter valet skulle sätta oss ned och medNaturskyddsföreningens 77 miljökrav -- krav somman därifrån ställde inför valet -- som utgångspunktskulle söka minsta gemensamma nämnare för attjust uppnå en nationell samling kringmiljöfrågorna. Vi i kds kanske inte instämmer i alltdet som för fram. Mendetta måste ju kunna diskuteras, och vi ser det härsom en partipolitiskt så att säga opartisk grupperingsom skulle kunna tjäna som utgångspunkt för endebatt. finns det tid att utan prestige och på ettödmjukt sätt söka sig på realpolitisk väg framåt justnär det gäller miljöfrågorna. Det gäller då båderegeringen och oppositionen. Det är inte så mångafrån oppositionen här i kammaren just . Men jaghoppas att detta kan vara någonting att ta fasta på.Det är nog ändå så, att svenska folket faktisktkräver konkreta resultat och handfasthet när detgäller de olika miljöprogram som partier ochorganisationer presenterar. Många beslut har redanfattats här i , ute i kommunerna, inäringslivet och runt omkring i vårt samhälle --beslut som innebär att man tar steg i rätt riktningnär det gäller miljöinsatser.Ändå kan man tycka att det går för långsamt. Justdärför är det viktigt att olika intressen fattargemensamma beslut i frågor där det finns en starkfolkmajoritet för att just miljöintresset skall spelaen avgörande roll. Jag hoppas att arbetet ijordbruksutskottet -- som ju har att i storutsträckning behandla miljöfrågor -- skall präglasav detta synsätt. Och varför då inte ha justNaturskyddsföreningens 77 miljökrav som en litenchecklista för att stämma av de olika beslut somberör miljön? Alla dessa krav finns ju också på enaffisch. Det vore kanske lämpligt att fästa en sådanaffisch på väggen i jordbruksutskottetssammanträdesrum.Låt mig bara nämna ett par exempel på frågor därvi borde kunna enas om offensiva miljöinsatser.Min första fråga gäller ett samlat miljöprogram förÖstersjön avseende såväl ett effektivt miljöbiståndtill de baltiska staterna och som insatser föratt ytterligare minska utsläppen från svenskaindustrier och kommunala reningsverk samt attförhindra fortsatt läckage av närsalter frånjordbruket.En andra fråga -- i och för sig finns det många frågorhär -- gäller värnandet av den biologiskamångfalden, något som ju redan har tagits upp häri debatten. Det måste ligga i allas intresse att arbetaaktivt och konkret för bevarandet av hotade arteroch deras miljöer.Herr talman! Frågor som under den härmandatperioden måste lyftas fram rejält imiljöarbetet är, förutom de traditionella frågornakring miljölagstiftning och insatser för att få ren luftoch friskt vatten samt levande sjöar och skogar, ärarbetsmiljöfrågorna och frågor som gällerinomhusmiljön, dvs. mycket sådant som handlarom det allergiförebyggande arbetet. Jag hoppas attde frågorna, om vi får ett samlatmiljöutskott, kan föras över till detta. Jag tyckernämligen att det i allra högsta grad handlar ommiljöpolitik. Kravet på ett särskilt miljöutskottframfördes faktiskt dåkristdemokraternas riksdagsgrupp bara bestod aven ledamot. Det är alltså inte fråga om någon ny idéhär från socialdemokraternas sida, som det harpåståtts.Avslutningsvis, herr talman, vill jag lyfta fram enformulering i regeringsförklaringen som är centralför den helhetssyn som präglar regeringensinställning till miljöfrågorna. Det står så här:''Miljöpolitiken måste utgå ifrån vad naturenlångsiktigt tål.'' Med detta synsätt som ledstjärna idet samlade politiska arbetet finns alltid enmiljöprövning med i beslutsfattandet. Somparlamentariker här i riksdag ser jag detsom vår uppgift att noggrant pröva och granskaregeringens arbete utifrån just den härgrundhållningen.Anf. 124 HANS ():Herr talman! Jag vill här ta upp den elintensivaindustrins betydelse för vår export och den oroandelåga investeringsnivån inom dessverksamhetsområde. I det sammanhanget vill jagockså peka på hur statliga skulle kunnaanvändas som ett instrument för en offensivindustri- och regionalpolitik.En mycket stor del av den elintensiva industrinfinns i . Det handlar framför allt omskogsindustri och metallindustri. Men där finnsockså en ganska betydande kemisk industri. Denhär industrins livsvillkor kan sammanfattas i fempunkter:1. Den har en mycket stor regionalpolitiskbetydelse.2. Den står för en mycket stor del av landetsexportinkomster.3. Den är mycket elintensiv. Stora mängder energiförbrukas, framför allt elenergi.4. Den är mycket kapitalintensiv. De investeringari ny teknik som behövs kräver regelmässigt mycketstora kapitalinsatser.5. För att kunna överleva och varakonkurrenskraftig måste det alltid finnastoppmodern teknik. I det sammanhanget blir manän mer oroad över den låga investeringsnivån förnärvarande inom den elintensiva basindustrin.När det gäller den elintensiva basindustrin har oftadess stora betydelse för den regionala balansen ochför handelsbalansen i stort framhållits. El 90-utredningen pekar också på hur nödvändigt det ärför den elintensiva industrin att vi har en stabilutveckling av energikostnaderna. Det är därför intebara dagens energikostnader som är väsentliga.För att den här mycket kapitalintensivabasindustrin skall våga investera i ny teknik måsteman också vara någorlunda säker på att elprisernaligger på en rimlig nivå såväl under det följande åretsom under nästkommande år.Inom den borgerliga regeringen diskuteras förnärvarande en utförsäljning av statliga företag.