prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — Det ärenligt mitt synsätt mycket viktigt att vi kan få alltfler att läsa vid universitet och högskolor. Vibehöver ju välutbildad arbetskraft föratt kunna klara oss i den hårdnande internationellakonkurrensen. En bra bostad och en godstudiemiljö är viktiga förutsättningar för ett gottstudieresultat. Jag hoppas att utbildningsministerntar tag i den här frågan, så att situationen för vårastuderande vid universitet och högskolor inteförvärras.Jag sade tidigare att jag är övertygad om attkommunalmännen på högskole- ochuniversitetsorterna är beredda att göra en insats,men jag tror att de vill ha en litet mer långsiktigplanering än vad som har gällt under de senasteåren.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1991/92:249 om bevarandeav runt HelsingborgAnf. 95 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt jag kommer att agera för att garantera atthögproducerande jordsbruksmark inte kommer attnyttjas vid byggandet av den av banverketplanerade Riksbangård Syd i Skåne.Enligt vad jag har inhämtat studeras olika lägen fören riksbangård i . Frågan om en lämpliglokalisering och utformning av en sådanriksbangård är naturligtvis av stor betydelse för denlokala och regionala samhällsplaneringen i Skåne.Från rikssynpunkt är det också väsentligt att fråganom en riksbangård i får en bra lösning.Kenneth understryker vikten av atthögproduktiv jordbruksmark inte kommer attutnyttjas för denna anläggning. Jag vill i dettasammanhang erinra om bestämmelserna inaturresurslagen till skydd för sådanjordbruksmark. Såsom grundläggandebestämmelse för hushållning anges inaturresurslagen att brukningsvärd jordbruksmarkfår tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningarendast om det behövs för att tillgodose väsentligasamhällsintressen. En förutsättning -- och den ärviktig -- är vidare att detta behov inte kantillgodoses på ett från allmän synpunkttillfredsställande sätt genom att annan mark tas ianspråk.Jag kommer med uppmärksamhet att följa hurnaturresurslagen tillämpas när det gäller denplanerade riksbangården i . 96 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. Anledningen tillmin fråga är den rädsla som finns för att närhetentill gränsstationen och även de topografiskaangelägenheterna kommer att ta överhand i ställetför bevarandet av den skånska 10-jorden.Storleken på området är ju inte blygsam. Områdetär ju och , och det är enganska betydande yta.I detta sammanhang skulle det också blimiljömässiga problem med belysning ochrangering. Jag tänker på bullret.Många kommuner kommer också att seriksbangården som en chans till betydandearbetstillfällen. 1 000 personer -- med en spin-off-effekt om 1 200 personer -- kommer att beredasarbetstillfällen. Denna möjlighet får absolut intebidraga till att fler 10-jordar tas i anspråk för attskapa ytterligare arbetstillfällen i den här regionen.Runt har vi dessutom 10+-jord.Jag önskar, herr talman, fråga statsrådet om det finns möjlighet att avge ett löfte omatt närheten till en tullstation inte skall ha högstaprioritet utan att man kan tillåta att RiksbangårdSyd flyttas från 10+-jordarna, till fördel förhögproducerande åkermark.Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! Det är alldeles klart att nästanvarenda ärende i samband med naturresurslagenväldigt ofta handlar om sysselsättningen --åtminstone när det gäller byggande etablering ochdärmed . Därför ärkommunerna intresserade av lösningar i frågor avdet här slaget. Jag är alltså fullt medveten omproblematiken.Jag var i för att informera mig i ettannat ärende. Vi kom då att diskutera dennabangård. Jag kommer att ha som princip att se tillatt jag blir informerad i så här stora ärenden i ett såtidigt skede som möjligt. Man skall känna att detfinns ett tryck på handläggarna. Det gäller ju attmycket noga följa den lagstiftning som finns när detgäller hänsynstagande i fråga om användningen avmark och vatten och även till behoven av en godmiljö.I samband med denna fråga utgår jag från attKenneth är positiv till en järnvägsutbyggnadsamt till detta att vi kan hantera mer gods påjärnväg och därmed få en ökad effektivitet i dettasammanhang.Anf. 98 ():Herr talman! Det råder inget som helst tvivel idetta avseende. Statsrådets och min egen åsiktsammanfaller alltså här helt.Jag är mycket glad över här avgivet svar. Jag tror attvi båda gläds över att de mycket begränsade 10+-jordar som finns i vår värld -- och sådana råkarfinnas i och i synnerhet runtHelsingborgsområdet -- inte skall tas i anspråk förRiksbangård Syd. Om det är någonstans i världensom bra livsmedel kan produceras, så är det väl på10+-jordarna. Låt oss därför gemensamt arbeta föratt dessa kan behållas! Tack för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1991/92:278 omÖresundsbronAnf. 99 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkenplanering jag har för det fortsatta arbetet medhandläggningen av en fast förbindelse överÖresund.Den ordning som gäller för prövning av den fastaförbindelsen -- och som jag tror jag har upprepatnågra gånger tidigare -- är den somöverensstämmer med den praxis som gäller enligtden lagstiftning som berörs. Någon ansökan om attfå bygga en fast förbindelse över har intekommit in till regeringen.Som framgår av regeringsförklaringen kommer enförbindelse över att bli föremål förprövning enligt naturresurslagen, miljöskyddslagenoch vattenlagen. En bredmiljökonsekvensbedömning kommer därmed attske. Miljöprövningen skall gälla en fastförbindelses regionala påverkan och effekter påÖstersjön. Avgörande i denna bedömning är attden s.k. nollösningen vad gäller vattenströmningenmellan och kan säkerställas.Respekten för det med träffade avtalet --och även respekten för miljökraven -- kräver attmiljöprövningen görs med största möjliganoggrannhet. I detta sammanhang skall även andrastater än och ha möjlighet attyttra sig om projektet, i enlighet med den s.k.Esbokonventionen.Jag vill avslutningsvis försäkra omatt regeringen har en omsorgsfull planering för denkommande handläggningen av miljöprövningen.Anf. 100 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret påfrågan. Jag tycker att det är bra att hon så nogabetonar respekten för det ingångna avtalet ochrespekten för miljöprövningen. Det är stora ochsvåra frågor som vi har att hantera, och de är viktigaför miljön. De är naturligtvis också väldigt centralapolitiskt.Svaret är allmänt hållet och stämmer väl överensmed vad statsrådet har deklarerat. Jaghade hoppats på litet mer precision. Det var därförjag ställde frågan.Något som kan vara lämpligt att börja fråga om är:När bedömer statsrådet att en ansökan frånbrobolaget kommer in, så att processen kan starta?Min andra fråga är: Vilken tid anser statsrådetbehövs i departementet för prövningen? Det skullevara intressant att få en beskrivning av statsrådetssyn när det gäller dessa två frågor.Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte svara på när ansökankommer in till regeringen. Huvudmannen förprojektet skall se till att det görsmiljökonsekvensbeskrivningar enligt denlagstiftning vi har. Jag tror inte att det är särskilt braom regeringen går in i bolagets hantering, dvs. omjag, som minister, skulle göra det i syfte attpåskynda det hela. Vi varken påskyndar ellerbromsar hanteringen, utan vi är noggranna med atten så bra miljöprövning som möjligt kommer attgöras.När det gäller tidsplanen för handläggning avbyggstart osv. kan jag säga att den eventuellabyggstarten kan komma till stånd först när det härär klart. Vi siktar på den starttidpunkt som finns.Vi kan inte hantera ärendet på något annat sätt.Tidpunkten för start ligger således fast tills det visarsig att den eventuellt inte håller.Anf. 102 ():Herr talman! Jag förstår mycket väl att statsrådetinte kan gå in och agera i brobolaget. Jag frågadeefter hennes bedömning. Det är naturligtvisavgörande för det planeringsläge somdepartementet har att rätta sig efter. Det skallsedan i sin tur hänga samman med en tänkttidpunkt för byggstart.Jag ställer den här frågan om tidsplanen därför attmånga är intresserade av att få en chans attdiskutera regeringens bedömning innan tillståndetges. Ger man ett svävande besked när det gällertidsramarna, finns det kanske en risk för att man islutet kan komma att hamna i stor tidsnöd. Det blirkanske inget utrymme då för den här typen avoffentligt samtal omkring tillståndsprövningen,vilket de flesta förväntar sig skall komma till stånd.Det vore bra om statsrådet kunde utvecklasynpunkter på just den dimensionen av frågan.Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! Jag förstår mycket väl att det ärväldigt viktigt att diskutera hur saker ochting tar. Jag kan emellertid inte garantera attbolaget inkommer med det underlag som krävs föratt kunna fatta beslut i frågan för att ge tillfälletill övrig hantering.Det är också viktigt att markera attmiljödepartementet inte kan gå ut och säga attklarar ni bara det här kommer det klartecken, osv.Vi kan alltså inte heller ge något förhandsbesked ifrågan. Däremot kan vi naturligtvis följa helaärendet från första början, informera ossfortlöpande och se till att vi har en beredskap somgör att handläggningen i departementet inte tar förlång tid. Detta beror naturligtvis på hur detunderlag som kommer på regeringens bord ser utoch när det kommer.Anf. 104 ():Herr talman! Låt mig vara mycket precis och rak.Är statsrådet beredd att medverka till att det gesutrymme för ett offentligt samtal om regeringensprövning, innan tillståndsbeslut eller avslagsbeslutfattas?Anf. 105 Statsrådet ():Herr talman! Naturligtvis måste intressenter överhuvud taget ha möjlighet att noggrant debattera. Vihar ju också sagt att man internationellt skall varamed och debattera ärendet, men det kan manegentligen inte göra förrän man har ett ordentligtunderlag för beslutet. Medan det underlaget växerfram kan naturligtvis en internationell panel finnasmed och diskutera fortsättningen när det gäller attta fram olika saker.Anf. 106 ():Herr talman! Jag tolkar det beskedet som attstatsrådet är beredd att medverka till en sådanhantering att det ges utrymme för ett rejältoffentligt samtal om prövningen. Det tycker jag ärbra.Jag kommer osökt in på den andra frågan somstatsrådet berörde i sitt svar, nämligen deinternationella kontakterna. Statsrådet talar om enpanel. Hur har man planerat att de internationellakontakterna skall tas, och hur skall denorganisationen se ut?Anf. 107 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att det skall tasinternationella kontakter på olika sätt. Beträffandeskapandet av en panel vill jag säga att det redan försdiskussioner. ser på vilkapersoner som skall ingå, och på danskt håll är manockså engagerad och ser efter vilka personer sombör vara med. De länder vid som berörsmåste naturligtvis ha möjligheter att påverka vilkasom skall delta.Jag tror också att det är viktigt att vi påmiljödepartementet engagerar oss internationellt.Det är planerat att jag skall resa till föratt diskutera problemet. Jag tror attkommunikationsministern och miljöministern ärinvolverade. Det är, enligt mening, mycket viktigtatt de två parter, som har slutit ett avtal, för enparallell diskussion som det pågår ettarbete med att ta fram enmiljökonsekvensbeskrivning.Anf. 108 ():Herr talman! Jag förstår att statsrådet har behov avatt kontakta sin danske kollega, eftersom det är ettgemensamt projekt. Men det var inte riktigt dettasom jag avsåg med den internationelladimensionen, utan jag ville veta något ominställningar i övriga länder vid och EG-aspekterna. Hur kommer den typen avinternationella frågeställningar att hanteras?Uppenbarligen har departementet redan börjatplanera.Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! Det är klart att ärmedveten om att hans egen regering föranstaltadeom en hel del saker med tanke på den inriktningsom ärendet fick då. Den här regeringen har intesuttit så länge att den har hunnit ta alla de kontakteri t.ex. Öresundsbrofrågan som naturligtvis ärnödvändiga. Jag kan försäkra att jagpersonligen har den mycket bestämdauppfattningen att vi bör sätta oss i förbindelse medrepresentanter för alla länder kring . Jaghar redan varit i vissa länder vid . Den härfrågan är naturlig att ta upp när man besökerländerna. Andra länder vid är inteomedvetna om vad som pågår. Jag tror att detkommer att tas tillräckliga och nödvändigakontakter internationellt.Anf. 110 ():Herr talman! Det är riktigt att det finns en tidigarehistoria. svarade att regeringenhar en omsorgsfull planering för att bereda frågan,och det var därför jag fördjupade min fråga. Det ärklart att kan föra samtal, om honreser runt i och i det övriga . Mendet är väl inte riktigt detta som avses när man enligtEsbokonventionen och andra internationellaöverenskommelser skall pröva de här frågorna. Detär mot bakgrund av vad som åligger oss i detperspektivet som jag vill fråga vilken planering somregeringen har och hur det förhåller sig tidsmässigti förhållande till de andra diskussioner som skallföras om bron.Anf. 111 Statsrådet ():Herr talman! Då vill jag säga till attdet naturligtvis är andra än jag som skall hakontakter internationellt. fårtålmodigt vänta tills budgetpropositionen kommeroch det blir en redovisning. Regeringen kommer juatt löpande visa hur den lägger upp arbetet.Anf. 112 ():Herr talman! Jag begär inte att i dagskall ha färdiga svar på alla de frågor som jagställer, men när formuleringen är den attregeringen har en omsorgsfull planering får man juintrycket att det finns svar på ganska många frågor.Nu kommer statsrådet tydligen tillbaka ibudgetpropositionen. får vifortsätta att diskutera. Det tycker jag är bra. Mensom jag sade i inledningen är det här en oerhört storpolitisk fråga, och i förestår ettmycket grannlaga arbete. Brobolaget sätter frågani rullning när det lämnas en ansökan. Sedan harmiljöministern och regeringen ansvaret. Jagkommer noga att följa vad som händer ochåterkommer. Dagens besked om att vi skall fåmycket tid på oss och stort utrymme för att föra ettoffentligt samtal om prövningen sätter jag stortvärde på. Tack för det!Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! Av inriktningen när det gäller frågan,och kanske också av vad som sades om tidsplanen,framskymtar att egentligen lyfterfram tidsaspekten och sätter den föremiljöprövningen. Jag hoppas att inte beror på att det finns en viss oro för attmiljöprövningen skall bli för nogrann, så att den tarför lång tid.Anf. 114 ():Herr talman! Detta var ett ovanligt fräcktpåstående från ett statsråd som inte ens kan svaramed anledning av de preciseringar som jag harefterlyst. Hon säger själv i det skriftliga svaret attregeringen har en omsorgsfull planering. Jaganvände inte samma ton som hon i frågedebattenoch tycker att även hon i fortsättningen bör försökapassa sig och inte använda den där typen avutläggningar. Det vore bra om vi kunde se till vaddet gäller. En sak är viktig, i detta sammanhangGörel Thurdin, nämligen att vi inte försätter oss itidsnöd. Miljöprövningen får inte skötas på ettsådant sätt att man kommer och säger att det intefinns tid till debatt och diskussion. har vitydligen fått besked om att vi skall få tid, och dettycker jag är bra.Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! Som kvinna och tillika statsråd villjag bara säga att den viktigaste uppgiften för mig äratt se till att vi lever upp till de krav som ställs iavtalet och att göra en så nogrann miljöprövningsom möjligt, vilket också krävs i det riksdagsbeslutsom även partikamrater har ställtsig bakom. Jag har ingen annan ambition än attgöra bästa möjliga arbete även när det gällerinternationella kontakter och offentlig debatt.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:204 om indragningav telefonautomaterAnf. 116 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att med ta upp frågan omindragning av telefonautomater i glesbygd.Så sent som beslutade attteleverket skall kompenseras för sina kostnader förolönsamma telefonautomater i glesbygd.Televerket har informerat mig om att deindragningar av telefonautomater i glesbygd somkan bli aktuella endast gäller enstaka apparatersom används i en så liten omfattning att de inteanses fylla något behov. I samtliga dessa fall erbjudskommunerna att ha apparaterna kvar mot att detäcker förlusterna för apparaterna. I vad gällertelefonautomater i , som BengtHurtig särskilt tar upp i sin fråga, planeras ingaindragningar av telefonautomater.Överväganden pågår om vilka riktlinjer som skallgälla för kompensation till för deolönsamma telefonautomaterna.Anf. 117 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Det är utomordentligt glädjande att denopinion som har väckts mot tankarna på enindragning av telefonautomater tydligen har lönatsig. Inom både och sjöräddningenhar man reagerat mycket skarpt mot att en deltelefonautomater skulle kunna försvinna, särskilt iskärgården. Alla båtägare har ju inte båtradio, ochalla människor har ännu inte handtelefoner så attde kan nå hjälp i ett nödläge. Många människorkanske inte har så stark ekonomi att de kan bäraomkring på en telefon.Det är då glädjande att , åtminstone imitt hemlän, tydligen har tänkt sig att ha kvar detelefonautomater som finns. I övrigt planeras trotsallt vissa indragningar. Jag förutsätter emellertid i de överläggningar som förs med televerketkommer att fästa stor vikt vid de skydds- ochsäkerhetsaspekter som måste läggas på deolönsamma telefonautomater som finns runt om ilandet, både i fjällvärlden och i skärgården.Anf. 118 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är som säger att detinte är fråga om någon större indragning. I juni i årgodkände regeringens förslag om attteleverket skall kompenseras för sina kostnader förolönsamma telefonautomater. Vi såsomskattebetalare står alltså för att dessa apparaterskall få finnas på strategiskt viktiga platser.Indragningen av olönsamma telefonautomater harefter detta beslut inskränkts till enstaka automater.Jag kan berätta att från januariförra året drogs ca 200 automaterin i . I det fallet har alltså . Av dessa apparater var tio placerade iglesbygd. En fanns i skärgården. Övriga automaterfanns i tätorter. De telefonautomater somteleverket har dragit in i tätorterna har i väldig storutsträckning varit placerade på offentligainrättningar såsom sjukhus och järnvägsstationer.Dessa automater har väldigt ofta tagits över avlandsting och kommuner, som hyr dem avteleverket. Trots att automaterna har dragits in avteleverket, har de alltså funnits kvar, hyrda avkommunerna.Ryktet om telefonautomaternas död i glesbygdenär betydligt överdrivet.Anf. 119 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför detta svar. Jag kommer att framledes noggrantfölja frågan för att se om intertioner fråni våras kommer att fullföljas.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1991/92:206 omÖresundsbronAnf. 120 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att medverka till att den ursprungligatidsplanen för kommer att hållas.Bakgrunden till frågan är att det enligtöverenskommelsen mellan av vardera staten bildas helägda aktiebolag,som i sin tur gemensamt skall bilda ett konsortiummed uppgift att svara för planering, byggande ochdrift av Öresundsbron.Som så riktigt anger i sin fråga harDanmark först i dagarna nomineratstyrelsemedlemmar till sitt bolag, medan däremotdet svenska bolaget konstituerade sig . Jag konstaterar därmed attförutsättningarna nu föreligger för att bilda detgemensamma konsortiet och jag utgår från att dettakommer att ske . Det konkreta arbetetmed planering och detaljprojektering kan därmedinledas. Förberedelserna för en miljöprövning harredan påbörjats.De tidpunkter som anges i överenskommelsen, ochsom innebär att anläggningsarbetena skall påbörjasunder , bör därför kunna hållas. Någrasärskilda omständigheter i detta ärende som skullemotivera åtgärder från min sida föreligger därmedinte.Anf. 121 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Det är trots allt ganska allmänt positivthållet. Det kanske inte är så precist, men vi hartidigare under denna frågestund hört att det inte ärså lätt att vara precis.Jag vill litet mer utförligt ange skälen till att jagkänner så stor oro inför planarbetet medÖresundsbron. Framför allt två skäl vill jag nämnaför kommunikationsministern. Det ena är det somjag har tagit upp i frågan, nämligen att det danskabolaget har kommit i gång väldigt sent. Som jag harförstått har det varit inre stridigheter. Men är detklart, vilket är bra.Det andra skälet är en allmän oro över kopplingentill . Somkommunikationsministern säkert är medveten omhar man haft väldigt stora problem medtunnelarbetet under Stora Bält. Det har i principstått stilla efter , då en olyckainträffade. Man tror att Stora Bält-förbindelsenhittills är försenad med 1,5--. skulle vara klar för tåg. Helaförbindelsen skulle vara klar . Tågen skullealltså ha försprång.Det som oroar mig är att man i den danskadebatten, som jag har följt ,har kopplat samman Stora Bält, ochkanske Fehmarnsund. En del människor både påden svenska och på den danska sidan misstänker attdenna koppling finns kvar och att den kraftigaförseningen av kan försenaarbetet med . Jag vill därför frågakommunikationsministern: fått sådana signaler vidde kontakter som rimligen bör ske varje veckamellan det danska kommunikationsdepartementetoch det svenska ?Anf. 122 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan lugna ochglädja honom med att vi inte har fått några somhelst signaler om att någonting av detta slag skulleförsena genomförandet av det civilrättsligtbindande avtal som vi faktiskt har med Danmark.Jag är väldigt säker på att förutsättningarna finnsför att anläggningsarbetena skall kunna påbörjasunder och att vi har genomförten noggrann och heltäckande miljöprövning avdetta projekt, något som är en mycket viktig del avprojektet.Anf. 123 ():Herr talman! Jag ber kommunikationsministern attvara litet mer precis. Det står i svaret att detidpunkter som anges i överenskommelsen ''bördärför kunna hålla''. Vidare står det: ''Någrasärskilda omständigheter i detta ärende som skullemotivera åtgärder från min sida föreligger därmedinte.'' Jag vill då fråga: Finns det kanske anledningatt påskynda arbetet i detta sammanhang? Jag lademärke till att tidigare sade attregeringen varken bromsar eller skyndar på.Poängen med min fråga var att regeringen enligtmitt sätt att se skall skynda på. Ett beslut i dettaärende om att arbetet skall komma i gång till fullohastar, kommunikationsministern!Anf. 124 Kommunikationsminister ():Herr talman! Preciseringar i olika sammanhangefterlystes. Det är svårt att spå, särskilt omframtiden. Vi har sett att saker kan inträffa som viinte råder över. Jag vill kanske inte såsom exempelta det som hände med arbetet med Stora Bält-förbindelsen.Det stora problemet är att man inte har varit färdigmed själva bolagsbildningen. Detta problem är nuundanröjt. Enligt vad jag kan se i de kontakter somvi har med finns det ingen anledning attvidta några särskilda åtgärder. Den svenskastyrelsen och den danska styrelsen skall nu bilda ettkonsortium. Jag har mycket goda förhoppningarom att den tidsplan som redovisats i olikasammanhang skall kunna hållas.Anf. 125 ():Herr talman! Det är måhända fräckt av mig att sägaatt det ändå finns litet olika uppfattningar mellande olika regeringspartierna när det gällerÖresundsbron. Det här svaret och andas kanske en något mindre entusiasm änvad jag skulle önska. För mitt vidkommande är detoroväckande att man varken bromsar eller skyndarpå. Jag vill bara poängtera förkommunikationsministern att det för ochför Malmös del är en oerhört betydelsefull fråga.Arbetslösheten där är dramatiskt hög. I harman en arbetslöshet som faktiskt bara Norrbottenkan slå -- om nu arbetslöshet är någonting att tävlaom.Utvecklingskraften i och ochäven i hela hänger väldigt mycket ihop medÖresundsbron. behöver knytas sammanmed och . Dessa frågor är viktiga.Jag känner därför en viss oro om regeringen inteskyndar på -- ni behöver inte alls bromsa, för dethar historien gjort i hundra år.Anf. 126 Kommunikationsminister ():Herr talman!