prot · GE09125 · 1991-06-04 00:00:00 — Det är förvånande attsocialdemokraterna inte tar hänsyn till ettriksdagens uttalande. Därför har vi funnitanledning att reservera oss på den punkten.Slutligen har vi en viktig fråga som har varit enföljetong i , nämligenEmån. Sista kapitlet skrivs nu i denna långaföljetong. har vi frånmoderaternas sida hävdat att det skall kunna gå attpröva enligt vattenlagen. Många skäl ochargument har förts fram att inte skall byggasut, att ingreppen blir för stora och naturmiljönförstörs, den unika malen kan hotas osv. harsituationen dock blivit en annan genom attvattenfallsägaren har tagit tillbaka sinansökan om utbyggnad. Då tycker vi i det här lägetatt inte skall byggas ut. Från moderat sidahar vi inte samma krav som andra partier att skaffanya elproduktionsanläggningar, eftersom vi anseratt kärnkraften skall finnas kvar så länge den ärsäker och ekonomiskt försvarbar. Därför bör Emånkunna bevaras. Utskottet är i detta fall glädjandeenigt. Socialdemokraterna ansluter sig till frågan,och jag utgår också från att fattar detbeslutet.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 8och 19 och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 108 ():Herr talman! liberalerna vill hävda attnaturresurslagen som har varit i kraft i fyra årbehöver ses över. På grund av tidsbristen skall jaginte motivera med någon längre utläggning utanbara konstatera att vi vill ha denna översyn som vihar pekat på i vår reservation. Jag yrkar bifall tillreservation 1.När det gäller miljökonsekvensbeskrivningar anservi att det är mycket viktigt attmiljökonsekvensbeskrivningar införs som en del avdet bedömningsunderlag som behövs för enlokalisering av olika verksamheter. Vi accepterarsom en övergångslösning det som är föreslaget ipropositionen. Men vi anser att så snart som detlagtekniskt är möjligt skall ett krav påmiljökonsekvensbeskrivningar tas in i en särskildMKB-lag. Därför vill jag yrka bifall till reservation3.I propositionen anges att det i enmiljökonsekvensbeskrivning normalt skall kunnaredovisas ett nollalternativ. Vi håller med om attdet är bra att regeringen anser att det är nödvändigtatt ett nollalternativ redovisas. Men det hade varitbättre om det med hjälp av en lagfästning blir enskyldighet att redovisa nollalternativ. Därför yrkarjag bifall till reservation 8.Vi menar också att det skall vara ett krav attmiljökonsekvensbeskrivningar skall påfordrasenligt PBL. I många kommuner görs redan så, meninte i alla kommuner. Vi tycker att det är oerhörtviktigt att detta lagfästs i , vilketvi har redovisat i vår reservation 12. Jag yrkar bifalltill reservation 12.Folkpartiet liberalerna har kämpat föratt rädda de få rinnande vatten och vattendrag somfinns i vårt land. Vi har i olika reservationermotiverat varför. Jag kommer inte att yrka bifall tilldessa. Men, herr talman, vi står naturligtvis bakomalla de reservationerna som har med olika vattenoch vattenområden att göra.Herr talman! Jag vill slutligen omnämna att vi viden eventuell votering också står bakom reservation22.Anf. 109 ():Herr talman! Eftersom kammarens tidsschema ärpressat kommer jag att korta ner mitt anförande.Men jag vill börja med att säga att vi i likhet medfolkpartiet vill ha en översyn av naturresurslagen.Vi ställer likaså upp på de tankegångar påmiljökonsekvensbeskrivningar som är framförda ipropositionen och i betänkandet. Från centernssida har vi vid upprepade tillfällen framförtönskemål om miljökonsekvensbeskrivningar.Jag vill ta upp ett avsnitt som är betydelsefullt, mensom mina företrädare i talarstolen inte har hunnittala om, nämligen ett avsnitt i betänkandet sombehandlar det ekologiska byggandet. När jag talarom ekologiskt byggande menar jag inte bara denekoby-rörelse som håller på att växa fram. Jag serdet som ett mycket vidare begrepp, helt enkelt alltsamhällsbyggande för en god miljö. Tyvärr har denpropositionen med rubriken livsmiljö sombörjade diskuteras ingen helhetssyn påsamhällsplanering och bebyggelsestruktur.Propositionsskrivarna har i stället mera ägnat sig åtatt diskutera och lägga fram förslag på olikadellösningar. Helheten saknas.Det räcker inte enbart med vackra ord inaturresurslagens första paragraf, utan basen i enekologisk grundsyn måste vara ettkretsloppstänkande. En långsiktig god hushållningmed naturresurserna innebär för det första att vi sålångt möjligt använder förnybara resurser. Deförnybara resurserna är förnybara just därför att deingår i ett kretslopp med solen som drivkraft. Fördet andra måste vi mycket kraftigt minskaanvändningen av ändliga resurser. För att göradetta måste vi sluta kretsloppen och återföraämnena till naturens kretslopp eller till nyanvändning.Vår nuvarande resurshantering innebär att vihämtar resurser från en plats, fördelar ochanvänder. får vi en mängd restproduktersom hamnar som sopor på soptippen eller somutsläpp i luft och vatten. För att kunna genomföraslutna kretslopp måste vi alla hjälpas åt. Det är deenskilda hushållens insatser som är avgörande.Som en första viktig åtgärd är det nödvändigt attändra på den nuvarande blandade sophanteringen.Vi måste källsortera soporna. Alla som arbetarmed samhällsplanering måste också ta ett störreansvar att åstadkomma samhällsplanering ochbebyggelsestruktur i en god miljö och somsamtidigt underlättar för de enskilda hushållen attaktivt medverka i ett kretsloppstänkande.Det finns mycket mer att säga om begreppetekologisk grundsyn, men jag vill till slut fastslå attdet är viktigt med ett resursbevarande ochmiljöanpassat boende. Vi i vill verka för enbra boendemiljö och arbeta för ett boende och enbebyggelseplanering som hushållar väl mednaturens resurser och som mycket bättre än hittillsanpassas till det ekologiska systemet.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservationerna 12 och 25. Jag står självfalletbakom samtliga reservationer som centerpartisterhar fogat vid betänkandet.Anf. 110 ():Herr talman! I det här ärendet behandlasnaturresurslagen i allmänhet ochmiljökonsekvensbeskrivningar i synnerhet. Jagmenar att frågan om ekologiskt byggande faktisktredan har behandlats, i bostadsutskottetsbetänkande nr 12. Den har slunkit med här därföratt man inte kunnat göra en riktig boskillnad ihanteringen. Jag skall här koncentrera mig pånaturresurslagen ochmiljökonsekvensbeskrivningarna.Alla är överens om önskvärdheten ochangelägenheten av att man genomför ordentligamiljökonsekvensbeskrivningar inför alla beslut somrör miljön i vid bemärkelse. Men då skall manockså vara medveten om attmiljökonsekvensbeskrivningen i sig inte är någonny planform eller något nytt institut i lagstiftningen,utan ingår i beredningen av olika sådana härärenden.Vi tycker att den lagtekniska form som regeringenhär har föreslagit är bra och riktig, alltså att man tarin bestämmelserna ommiljökonsekvensbeskrivningar som ett nytt kapiteli naturresurslagen. Genom att naturresurslagen harkopplingar till i princip all annan miljölagstiftningskall man också vid beslut enligt denna övrigamiljölagstiftning göramiljökonsekvensbeskrivningar. Dessutom har detsärskilt påpekats i en del av de här miljölagarna attmiljökonsekvensbeskrivningar skall göras.Vi har några principiella invändningar. Dels tyckervi inte att alla miljölagar är instoppade undernaturresurslagens paraply -- det gäller bl.a.beträffande skötsellagarna --, dels tycker vi framförallt att beslut enligt plan- och byggnadslagenobligatoriskt skall fattas på grundval även avmiljökonsekvensbeskrivningar, och kravet påsådana bör skrivas in. Regeringen har ocksåfunderat på detta, men har sedan stannat vid inte vill skriva in detta krav, även om manhåller med om att det vore riktigt -- ungefär så stårdet faktiskt i propositionen.Vi menar att detta skall vara en regel och attundantag skall göras vid smärre beslut, omdetaljbygglov osv., där man uppenbarligen intebehöver miljökonsekvensbeskrivningar.När det gäller naturresurslagen i stort håller vi medom och ställer oss bakom reservation 1, där detkrävs en översyn av hela naturresurslagen. Denöversynen kommer också såvitt jag förstår att görasi den utredning som ser över helamiljölagstiftningen. Den utredningen har ju iuppdrag att ta in naturresurslagen i en miljöbalk. Isamband därmed gör man också denna översyn ochfunderar bl.a. över om lokaliseringskapitlet,kap. 4, även fortsättningsvis skall ingå inaturresurslagen eller om det skall läggas vid sidanav denna.Vi står fast vid vår uppfattning att naturresurslagenbör få en klarare bevarandeprofil. Det är deekonomiskt svagare bevarandeintressena sombehöver ett lagstöd. Exploateringsintressena ärstarka nog ändå. De behöver inte samma starkalagstöd som intressena av att bevara och försvaranaturresurserna.Slutligen vill jag notera att vi är överens om attytterligare en älv, , skall föras in inaturresurslagens älvskyddsavsnitt. Vi kan väl dåse fram emot att det blir dags för Voxnanoch Korkan.Anf. 111 ():Herr talman! Vi har från de grönassida länge krävt att miljökonsekvensbeskrivningarskall genomföras före alla större exploateringar.Syftet med dessa beskrivningar är flerfaldigt:-- dels gäller det att få fram ett beslutsunderlagsom tydligt talar om vilka konsekvenser den tänktaexploateringen får för miljö och natur, på såväl kortsom lång sikt,-- dels gäller det att ta fram alternativ till dentänkta exploateringen. Dessa alternativ böromfatta såväl nollalternativ som alternativasatsningar med minsta möjliga miljöeffekt. Dessakan då ställas mot den tänkta exploateringen,-- dels gäller det att åstadkomma en offentligdiskussion om den tänkta exploateringen, desseffekter och vilka alternativ som finns till hands. Enviktig del i detta är offentliga utfrågningar,-- dels gäller det att ställa tillräckliga kvalitetskravpå miljökonsekvensbeskrivningen. Dessa krav börställas och kontrolleras av en oberoendemiljömyndighet.Den typ av miljökonsekvensbeskrivningar somregeringen och utskottsmajoriteten föreslåruppfyller emellertid inte dessa fyra grundläggandekrav. I stället föreslås nu en förvanskad ochurvattnad variant avmiljökonsekvensbeskrivningar, vars funktionnärmast verkar vara att legitimera miljöförstörandeexploateringar inför en kritisk miljöopinion.Från sida anser vi att dessa fyra kravmåste uppfyllas. Vi anser också att krav på sådanamiljökonsekvensbeskrivningar skall införas i plan-och bygglagen. Översiktsplaner bör, enligt vårmening, alltid innefatta trovärdigamiljökonsekvensbeskrivningar av föreslagnaexploateringar och förändringar. Dessutom börmiljökonsekvensbeskrivningar kunna ingå ipropositioner, utredningar osv.En annan huvudfråga i betänkandet gällernaturresurslagens fortsatta ställning ochutformning. Vi anser att naturresurslagen skall tasin i en miljöbalk. Vi anser också att den skallkompletteras med stringenta kravregler och tydligvägledning för avvägningar mellan olika intressen.Även ersättningsbestämmelserna bör ses över,liksom inom PBL och viss annan miljörelateradlagstiftning. Syftet med de här kraven är att få enmer miljömedveten samhällsplanering, att genaturvården en starkare ställning och att slå vaktom naturresurserna på ett effektivare sätt.Det kan inte vara rimligt att man gör som iexemplet ScanLink, där man som ett alternativ tillett vägbygge ställde förstöring av en oersättligdalgång. Dessutom var det vägbygget som tillätsvinna.Det finns många andra saker inom NRL som bordeförbättras, men med tanke på min korta taletidskall jag inte gå in på dem. Jag vill dock även nämnanågot om älvarna. Vi i anser attutbyggnaden av älvar och vattendrag skall vara ettavslutat kapitel. Det lilla som finns kvar av orördaströmmande vattendrag är så värdefullt urnaturvårdssynpunkt att det skall få förbli outbyggt.Vi står naturligtvis bakom alla de reservationer vidbetänkandet som vi har skrivit under, inte mindreän 26 av totalt 35, men vi lär knappast få majoritetvid votering om dem. Vi har fått med oss andrapartier på två reservationer, nr 1 och 12, och demyrkar jag bifall till.Anf. 112 ():Herr talman! Först en betraktelse över de gångnaårens NRL-debatter.Det är i det närmaste jag första gångensatt i min riksdagsbänk borta vid ochmed stort intresse lyssnade på debatten om denfysiska riksplaneringen. Jag var då relativt nyvaldledamot av riksdag. Jag var djuptimponerad av den debatt som fördes vid dettillfället. Det var en lång och tidsödande debatt,kryddad med ingredienser av både framtidstro ochödesmättade förutsägelser om en dyster och mörkframtid. Ideologier och skilda synsätt blandriksdagspartiernas företrädare avspeglades i dendebatten -- som omfattade inte mindre än 400 s. iriksdagstrycket.Samma dag offentliggjordesopinionsundersökningar som utsåg det borgerligablocket till regeringsbildare. Med inte mindre än50 % av väljarkåren bakom sig hade man renajulafton, för att inte säga hallelujastämning, i detborgerliga lägret. Det fanns segervittring hosBohman och kompani . Det skulle dröjaytterligare en valperiod innan en borgerlig regeringtillträdde.Åren har gått, och efter två årtionden kan vi börjasummera resultaten av NRL.Efter att ha sysslat med dessa frågor under en långföljd av år kan jag konstatera att det var bra -- föratt inte säga nödvändigt -- att politikerna tog tag idessa frågor och att vi fick en lagstiftning somgjorde det möjligt att på ett mycket tidigt stadiumväga olika intressen inom den fysiskariksplaneringen mot varandra. Föga anade jag viddet tillfället att jag skulle gesförtroendet att bli en av de många som skulle varamed om att forma miljöfrågorna och NRL på 90-talet.Den debatt som fördes i början av 1970-taletpräglades av koncentrationstänkande ochstordriftens fördelar. Det fanns en och annan somtidigt insåg vikten av att en diskussion kom till ståndom var våra framtida industriella satsningar skulleske. var en av dessa framtidspolitikermed stort engagemang i miljö-, natur- ochframtidsfrågor.Under 1960-talet hade vi debatten om ,där linje segrade . Det varett nej till en utbyggnad av . Under1970-talet mötte vi debatten om utbyggnaden avMellan-Ljusnan. Den ena älvsträckan efter denandra följde i debattens spår med efterföljandedemonstrationer och krav på stopp för utbyggnad.Sölvbacka strömmar och den i samband därmeduppslitande striden minns säkert många än i dag.Beslutet innebar att statsmakterna fick punga utmed betydande ersättningar till ägarintressen ochexploatörer för utebliven, förväntad utvinning avenergi samt för redan igångsattaförberedelsearbeten för att bevara Sölvbackaströmmars brus.Namn som vi mött i debatten i samband medälvutbyggnader är Hårkan, Långan, Sölvbacka,, Ammerån, , ,, m.fl. Många av dessavattendrag, för att inte säga de allra flesta, är förnärvarande skyddade under NRL. Opinionen fannsoch finns starkt förankrad bland ortsbefolkningenför att skydda forsarna och fallen mot utbyggnad.Miljövännerna vann de allra flesta striderna, och vikan konstatera att vattenmassorna, fiskarnaoch fallen finns bevarade för framtidagenerationers båtnad.Visionärt och framsynt tog politikerna sig an fråganom framtidssatsningar för att i möjligaste månundvika konflikter. Det var en ständig kamp mellanå ena sidan miljö- och naturintressena och å andrasidan nedsmutsande näringar ochindustrianläggningar, typ raffinaderiet iBrofjorden. sade följande i debattenden -- kammare hadedessförinnan avslutat föregående dags arbete tidigtpå morgonen . Det var senare tidigamorgnar , herr talman:''Vårt ansvar gäller också miljön. En bättre miljö ären väsentlig del av levnadsstandarden. -- -- -- Viskall hushålla med mark och vatten också därför attvi skall ta hänsyn till kommande generationer. Viskall inte skaffa oss fördelar i påefterkommande generationers bekostnad. -- -- --Därför skall värdefull natur skyddas. Attraktivarekreationsområden skall göras tillgängliga för allamedborgare. Spekulation i mark- ochnaturtillgångar skall motarbetas. ''Herr talman! Det är tänkvärda ord, somförgrundsgestalten bakom NRL, , dåmyntade. Orden, kraven och förväntningarnamöter vi alltjämt . Nya orosmoln tornarupp sig, och miljövännerna kräver snara åtgärder.I början av 1970-talet fanns det en kravlista påkontroversiella lokaliseringar. Riktlinjer saknadesför hur samhället skulle hantera dessa frågor. Detfanns åtskilligt med brännbart stoff i den debatten,och regionalpolitiskt tunga skäl för och emot dessaavgränsningar var svåra att praktiskt hantera.I pressen och i den dåvarande politiska debattenåterkom ofta frågan om var de framtidaindustrisatsningarna främst skulle äga rum.Debatten gällde i lika hög grad var miljö- ochnaturarealer och deras bevarandevärden kundeskyddas. Detta var en början till naturresurslagen.Det var grunden till förarbetena för den lagstiftningsom vi kan skörda frukterna av. SvanteLundkvists ord där han säger följande ärtänkvärda: ''Hur vi hushållar med mark och vattenblir av avgörande betydelse för i vilken miljö vi ochvåra efterkommande skall leva. ''Jag tycker vi skall vara stolta över det som uträttatsunder årens lopp och sända en tacksamhetens tanketill , , Hans Gustafssonm.fl. De var banérförare som väckte frågan ochröjde väg för oss andra. går vi vidare medmiljökonsekvensbeskrivningar, som ger oss ettbetydligt bättre beslutsunderlag.Det finns invävda konflikter när det gällerindustriell utveckling å ena sidan och miljö ochkultur å andra sidan. De olika intressena måste gesklara spelregler.Kampen har gett resultat. Det är inget att stickaunder stol med. Statsmakterna har tydligare äntidigare tagit sitt ansvar när det gäller beslut omanläggningar som påverkar miljö i särskilt höggrad. ansvar har stärkts i dessa fall.Skyddet av kontroversiella älvsträckor harförstärkts. Miljöintressena har, steg för steg,förstärkt sina positioner. Vi kan till kommandegenerationer överlämna en bättre natur och miljö.Arvet förpliktar. går vi vidare.Så ett par ord om bostadsutskottets betänkande.Utskottet tillstyrker regeringens förslag när detgäller frågan miljökonsekvensbeskrivningar. Visäger också att vi undantar frånvattenkraftsutbyggnad.Många av reservationerna är gamla bekanta, ochargumenten känns igen från tidigare debatter. Jagskall avstå från att mera utförligt redogöra förmajoritetsskrivningarna och bara göra någrakommentarer.Miljökonsekvensbeskrivningarna finns med som enröd tråd i alla inlägg som har gjorts här. Det äregentligen inte stor skillnad mellan reservationernaoch majoritetens skrivning, som bådemiljöpartister och andra anser vara så urvattnad.För övrigt fortsätter vi ju jobbet imiljöskyddskommittén, där jag själv deltar. Jag kanlova mina meddebattörer att det är en ganska livligdebatt i den kommittén, där alla partier finnsrepresenterade.Vi avvisar ett obligatorium vad beträffarbeslutsunderlag i samtliga ärenden, somvi inte alls tror på nollalternativet. Det är att köpasig fri, en köpslagan som vi inte ställer upp på.Den sista reservationen som jag skall kommenteraär reservation 24. Den gäller om huvudälvarna skallkallas huvudälvar eller nationalälvar.Regeringens beslut om att säga nej tillLaisvallsprojektet bekräftar att förarbetena tillnaturresurslagen alltjämt är intakta och ligger fast.Enligt min personliga uppfattning är och förblirhuvudälvarna skyddade. Fråganmåste komma tillbaka till oavsett vilkenregering som sitter, och jag har svårt att inse att enannan majoritet i kammaren skulle förändra NRL.Man kräver dessutom inget förstärktgrundlagsskydd.Reservationen är mest munväder, mina vänner påmotsidan. Vi tycker att huvudälvarna hartillräckligt skydd för att bevaras åt framtidagenerationer.Många av de frågor som reservanterna haraktualiserat är redan uppmärksammade eller påannat sätt i olika sammanhang berörda.Myndigheter, departement och kommuner ärinvolverade i miljöprocessen på ett helt annat sättän tidigare. , med bredparlamentarisk förankring, fortsätter sitt arbetemed utökade direktiv, osv.Det våras för miljön. Låt oss blicka framåt. Det finns vilja och tro påframtiden. Tillsammans skall vi klara det här förkommande generationer.Jag yrkar än en gång bifall till utskottets hemställani dess helhet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 113 ():Herr talman! Ett par korta synpunkter. Jag skallinte gå in på historiska betraktelseutan hoppar fram direkt till ett aktuellt ärende ochvill säga att vi i gläder oss åt attsocialdemokrater och moderater har ändrat sig närdet gäller . Det tycker vi är bra.Vi har från sida också sagt att vi ser framemot att miljöskyddskommittén blir färdig med sittarbete. Jag vet att den är parlamentarisktsammansatt och att är en avledamöterna där. Jag hoppas att ni kommer framtill bra förslag.Anf. 114 ():Herr talman! Jag kan i och för sig instämma iMagnus påstående att reservationen omnationalälvar är tandlös. Det intressanta ärnaturligtvis att grundlagsskydda älvarna, och dethar vi krävt i andra sammanhang. Men det kan juvara ett visst symbolvärde ändå i ordet nationalälv.Vad beträffar miljökonsekvensbeskrivningartycker jag att det finns skäl att ställa frågan: Är deten bra lösning att gör sina egnamiljökonsekvensbeskrivningar och att verket självtbedömer kvaliteten hos dem?Och slutligen: Varför detta motstånd mot attskydda Hårkan, uppströms , osv. ?Vi behöver inte den kraft som vi kan få ut där i allafall.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Miljöavgifter, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU24 Miljöavgifter, m.m. (prop.1990/91:90 delvis).Anf. 115 ():Herr talman! För att vinna tid vill jag bara hänvisatill vad de moderata företrädarna anförde omekonomiska styrmedel i gårdagens debatt ommiljöpolitiken.För att vinna ytterligare tid, inskränker jag migockså till att yrka bifall till reservation 1 vidskatteutskottets betänkande 24.Anf. 116 ():Herr talman! Det här är en hjärtefråga förmiljöpartiet. Vi vill ha ett grönt skattesystem. Vivill ha en grön BNP. Vi vill miljörelatera helasystemet.Av totalt 26 reservationer till det här betänkandethar vi avgivit 13. Vi vill införa fler miljöavgifter, ihuvudsak föreslagna av miljöavgiftsutredningen.Vi har inte fått stöd från något annat parti för någonenda reservation. Jag avstår därför från att yrkabifall till dem, men självfallet står vi bakom allihop.Anf. 117 BO ():Herr talman! Med anledning av gårdagens långaoch mycket ingående debatt om miljöpolitikenkonstaterar jag att även miljöavgifter behandladesi olika debattinlägg. För att inte upprepa dem och ionödan belasta kammaren hänvisar jag tillutskottets betänkande SkU24, som jag till alla delaryrkar bifall till. Jag yrkar således avslag påreservationerna.Anf. 118 ():Herr talman! Jag tycker att detta är ett viktigtbetänkande, men jag vill också hänvisa till dendebatt som var i går. Vi i avstod från attmotionera när det gällde miljöavgiftermed tanke på miljöpropositionen. Därför har allavåra yrkanden och krav behandlats ijordbruksutskottet och behandlades i gårdagensdebatt. Jag vill därför göra den här markeringen,men tänker inte göra något ytterligare inlägg.Anf. 119 ():Herr talman! Gårdagens debatt gav svar på mångafrågor, dock inte på alla. Vi har dock här att tahänsyn till den tidsbrist som uppstod på grund av attdebatten ändå gav en allsidig belysning av deideologiska skiljelinjerna. Jag vill därför också tade hänsyn som därmed erfordras och inskränka migtill att yrka bifall till den reservation som folkpartietstår bakom under mom. 1 och mom. 22, dvs.reservation nr 2. Jag står naturligtvis bakom övrigareservationer som vi har skrivit på, men avstår härfrån att yrka bifall till dem.Anf. 120 ():Herr talman! får man vänta pådebatten, och ibland går det mycket fort. Det är välbra. Jag skall också försöka bidra till att inteförlänga debatten i onödan, eftersom vi hade enlång debatt om miljöfrågorna i går. Jag vill bara taupp två reservationer som jag vill yrka bifall till.Det är reservationerna 20 och 24. De handlar omskatt på reklam och förpackningar. Det finnsundersökningar som visar att av detpris som vi betalar på varorna ligger på reklam ochförpackningar. Därför vill jag yrka bifall till dessatvå reservationer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .