prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — När man isamband med detta ändrar på reglerna förstatsbidrag dyker det upp väldigt många praktiskaoch principiella frågor rörande avgifter, intagningoch mycket annat.Intagningsfrågan är krångligare än att det baragäller att hitta på en enkel princip. Vi har olika antagningsregler även till kommunalaskolor. Vi har musikskolor, där man kräver en vissmusikalitet som grund för intagning. Vi har skolormed speciell pedagogik som riktar sig till elevermed vissa speciella behov. Det finns en mängdsådana exempel.Detta är just sådana frågor som skall utredas ochtas upp i de propositioner som kommer att läggasfram på detta område till våren.Anf. 228 ():Herr talman! Jag tackar skolministern än en gång,och jag tar med mig de svar jag har fått. Kanske fårjag anledning att återkomma till den här frågan närpropositionen har lagts fram. Tack så mycket försvaren!Överläggningen var härmed avslutad.43 § Svar på fråga 1991/92:280 omgymnasiereformenAnf. 229 (m):Herr talman! har frågatutbildningsministern om regeringen avser fullföljaeller stoppa gymnasiereformen.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Enligt beslut med anledning avpropositionen Växa med kunskaper skallreformeringen av gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen inledas läsåret1992/93 och vara fullt genomförd /96 iden meningen att alla elever det läsåret skall tas ini de nya programmen.Den kommun som så önskar och har möjlighet kanalltså ta in elever på de nya programmen läsåret1992/93.Skolverket har överlämnat förslag tillutbildningsplaner för programmen för gymnasialutbildning och den grundläggandevuxenutbildningen. Arbetet med kursplaner pågårinom skolverket.Men tiden är pressad. Kursplaner skall bli klara tillsista mars, och för både kommuner och eleverinnebär detta en mycket snäv tidsmarginal. Jag hardärför stor förståelse för de kommuner som nusäger att de skyndar långsamt och utnyttjar denmöjlighet reformen ger kommunerna att bygga ut iegen takt.Anf. 230 ():Herr talman! Det glädjer mig att skolministern härredovisar att den borgerliga regeringen vill fortsättaarbetet på gymnasiereformen då det gäller att gealla elever samma till grund för utbildning eftergymnasiet. Jag tycker att detta är en viktig reform,eftersom det innebär att alla får samma möjlighetatt senare i livet läsa vidare på högskolor elleruniversitet.Om jag har tolkat svaret rätt innebär det attregeringen avser att se till att de tvåårigagymansielinjerna kommer att bli treåriga, vilketföreslogs i gymnasiereformen.Anf. 231 (m):Herr talman! har fattat beslut omgymnasiereformen, och det är, som jag harredovisat i svaret, kommunerna som avgör i vilkentakt denna genomförs. Det är den grund det helamåste bygga på.Sedan återstår arbetet med utbildningsplaner ochkursplaner som måste förfärdigas, och vi kommerockså att få ett läroplansarbete, som givetvis kanpåverka, men det blir inom de ramarriksdagsbeslutet har angett.Anf. 232 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.44 § Svar på fråga 1991/92:281 om åtgärder motfrämlingsfientlighet bland ungdomarAnf. 233 (m):Herr talman! Främlingsfientlighet bland ungdomarhar diskuterats här ikammaren. I anslutning till den debatten har jagsagt att det är viktigt att skolan inte accepterar enrå och främlingsfientlig ton bland eleverna.Jag har också tillsammans med konkretvisat på det rikliga material som faktiskt finns föratt ge eleverna kunskaper i dessa frågor. Det är juute i skolorna det viktigaste arbetet kan och måstegöras.Ulrica har frågat mig vad jag ochregeringen själva tänker göra för att motverkarasism och främlingsfientlighet bland ungdomar.För egen del vill jag först upprepa min åsikt attarbetet i skolan måste vara tålmodigt med syfte attpå sikt påverka normer och attityder. Ytligaakutåtgärder riskerar att aldrig nå fram till dem somverkligen berörs. Jag vet att många lärare gör ettmycket engagerat arbete och har utvecklat godametoder. Men det behövs också ett fortsatt stöd.Här skall vi på olika sätt förtydliga både dagensläroplaner och framför allt de nya vi skall gå övertill. I det läroplansarbete jag skall ge nya direktivtill är en huvudlinje att förstärka baskunskaperna,t.ex. Som jag ser det har de flestaungdomar en öppen och vidsynt inställning till sinamedmänniskor och till omvärlden. Men de behöverofta få bättre kunskaper om vårt eget ursprung ochvårt kulturarv. Mycket av främlingsfientlighetenkan säkert förklaras med att många ungdomar vetför litet om dessa frågor.Vad så gäller regeringen i övrigt finns det fleraexempel på hur vi arbetar med frågan. ,, har ungdomsministerntillsammans med Barn- och ungdomsdelegationeninbjudit till ett seminarium om ungdom ochfrämlingsfientlighet. En eftervalsundersökning avungdomars syn på bl.a. invandring och rasismredovisas, liksom slutsatser kring skolvalen. Vid enpresskonferens kommer sedan ungdomsministernatt presentera undersökningen och sina förslag tillinsatser mot främlingsfientlighet.Dagen därpå har det särskilda sekretariatet vidkulturdepartementet för invandrar- ochflyktingpolitik inbjudit till en forskarträff, därtemat är ''Rasism och rasistiska organisationer iSverige . -- Myt och verklighet''.Jag vill avsluta med att säga att det är vår uppgiftsom politiker att uppmärksamma invandrar- ochflyktingungdomarnas villkor. Ungdomskommitténpresenterade ett delbetänkande, ''Olikamen ändå lika'', på detta tema. Betänkandetremissbehandlas nu och bereds därefter icivildepartementet. Regeringen återkommer tillriksdagen med förslag i denna fråga, och då får vianledning att på nytt ta upp invandrar- ochflyktingungdomarnas situation.Anf. 234 ():Herr talman! Jag tackar skolministern för svaret påmin fråga om regeringens åtgärder motfrämlingsfientlighet bland ungdomar. Jag tycker attdet är positivt att regeringen och ungdomsministernhar tagit initiativ till olika sittningar med ungdoms-och vuxenorganisationer för att försöka hitta engemensam linje och motarbeta negativa attityder.Jag är också medveten om de diskussioner i dettaämne som har förts här i kammaren, menjag tycker att ämnet är viktigt, och man kan nogdebattera de här frågorna ganska många gånger.Jag är nämligen övertygad om att alla behövs iarbetet.Men det är litet sorgligt att det har tagitsganska få initiativ tillsammans med de politiskaungdomsförbunden. Jag undrar omungdomsförbunden med politisk anknytningkanske har spelat ut sin roll som opinionsbildareeller aktiverare eller om det faktiskt under ganskamånga år har förts en kamp för att försökaavpolitisera samhället och sprida misstänksamhetmot politiska förtroendeuppdrag och denpolitikerroll som finns.Årets skolval pekar enligt min uppfattning ganskatydligt på att många elever och ungdomar framförallt röstar emot något, emot det etablerade ochemot det som är befintligt och för något nytt ochinte lika stelt och kanske rumsrent.Min personliga uppfattning är att det visst ärpositivt att rektorer och lärare arbetar mycket meddessa frågor ute på skolorna och att man också pådet sättet försöker ta diskussionen var den än dykerupp, i klassrum eller utanför, för att på så sättförsöka agera som förebilder i samhället. Men jagmenar att det inte riktigt räcker. Jag är övertygadom att vi som vuxna och som politiska företrädaretillsammans kan genomföra många mångaåtgärder.Anf. 235 (m):Herr talman! Jag har inte anledning att hasynpunkter på de politiska ungdomsförbundens rolloch uppgifter i det här sammanhanget. Jag har visserfarenhet på området, och det är självklart att jaguppfattar att ungdomsförbunden gör ganskakraftfulla insatser. Men det är ett svårt klimat attarbeta i när det gäller att skapa intresse kringpolitik. Den största insats som både statsråd ochriksdagsledamöter kan göra är att vara aktiva ochdelta i den debatt som måste föras. När det handlarom invandrar- och främlingsfientlighet är detattityder som skall förändras. Jag kan tyvärr intelägga fram en proposition för och säga attvi skall sluta med främlingsfientlighet i alla hörnoch kanter av skolor. Det fungerar inte så.Däremot tror jag att det är oerhört väsentligt att detär hög kvalitet på undervisningen i historia,religionskunskap, samhällskunskap och mycketannat, samt att man ställer ordentliga krav påarbetsklimatet i skolan. Där kan vi med läroplanoch mycket annat vidta åtgärder.Jag vill tala om arbetsklimatet i skolan, därför attjag är helt övertygad om att en del av det somuppfattas som främlingsfientlighet och tendensertill rasism ute på skolorna handlar om ettociviliserat uppträdande, om brist på hyfs ochordning och att man har låtit det gå för långt. Råakommentarer eller bisarra skämt övergår lätt tillnågot som enskilda individer uppfattar som mycketbesvärande och kan av andra tolkas på ett sådantsätt att det skapar grund för dessa attityder. Därförär det viktigt att ställa sådana här krav.Jag ser därför att det är skolans uppgift att framförallt ge grundkunskaperna och sätta ramar för denfostrande roll som skolan har. Sedan får vi med livoch lust delta i den här debatten, som är oerhörtcentral. Det är först när vi får varje enskildmedborgare att ta sitt medborgerliga ansvar i ettdemokratiskt samhälle som vi blir av med de härbekymren.Anf. 236 ():Herr talman! Skolministern och jag är helt överensom att vi alla måste hjälpas åt att föra den härdiskussionen var den än förekommer. Jag tror inteatt vi här i parlamentet kommer att vinna någrastora segrar då det gäller att motarbeta rasism ochflyktingfientlighet.Jag vill därför fråga om skolministern kan tänka sigatt en del skolor är inriktade på olika teman, t.ex.att en skola arbetar projektliktmed flykting- och främlingsfientlighet.Anf. 237 (m):Herr talman! Det är fullt möjligt för skolor att tasådana initiativ inom de ramar som finns i läroplanoch annat. Det görs också på många håll.Överläggningen var härmed avslutad.45 § Svar på fråga 1991/92:252 omsocialavgifterna och ideella föreningarAnf. 238 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att skapa rättvisa ochlika villkor för alla typer av ideella föreningar.Enligt en bestämmelse i lagen (1981:691) omsocialavgifter har arbetsgivarna generellt befriatsfrån skyldigheten att betala avgifter på beloppunder 1 000 kr.När det gäller ersättningar från ideella föreningartill idrottsutövare var enligt tidigare gällande praxisersättningar som sammanlagt under ett årundersteg ett halvt basbelopp undantagna från detunderlag som ligger till grund för beräkningen avden sjukpenning- och pensionsgrundandeinkomsten, och de var också undantagna frånunderlaget för arbetsgivaravgifter. Denna praxishar efter skattereformen lagfästs.Rent principiellt kan jag ha förståelse föruppfattningen att alla ideella föreningar börbehandlas på ett likvärdigt sätt. När det gälleridrottsrörelsen har det ansetts att mindreersättningar ofta har karaktär av renakostnadsersättningar.I sammanhanget kan nämnas att det urarbetstagarens synpunkt torde vara angeläget attalla inkomster, utöver schablonbeloppet på 1 000kr., och då även de som utges i samband medföreningsuppdrag fullt ut grundar rätt tillsocialförsäkringsförmåner.Varje lösning som bygger på undantag från enhuvudregel skapar i regel problem. Ytterligareundantag måste därför noga prövas, och dettagäller än mer i de fall frågan inrymmer enavvägning mellan olika intressen.Anf. 239 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet fördet här svaret. Jag blev inte så mycket klokare avdet. Jag har inte förstått om regeringen vill göranågonting eller om den inte avser att göranågonting alls. Jag hade förväntat mig att få redapå att regeringen avser att skapa rättvisa, antingengenom att utvidga denna möjlighet till andraföreningar eller genom att föreslå ett borttagandeav idrottsrörelsens möjligheter att betala utarvoden och ersättningar upp till ett halvtbasbelopp utan att behöva betala avgifter.Jag måste fråga biträdande socialministern om dethär svaret skall tolkas så att regeringen inte tänkergöra någonting alls, dvs. låta det vara som det är . Jag vill då fråga var rättvisan i ett sådantresonemang finns.Jag har haft mycket kontakter medreumatikerföreningen i , som för attkunna bedriva sin verksamhet försöker skaffalotteriintäkter. De kan inte själva stå ilotterikioskerna och måste av medicinska skälanlita andra personer. Det blir en ganska dyrhistoria för dem. Jag har svårt att se på vilket sättde skulle bedriva en sämre verksamhet änidrottsrörelsen. Det gäller också andra föreningar,både i och i andra delar av landet, somtrots att de bedriver en kombineradidrottsverksamhet och annan verksamhet, t.ex.fritidsverksamhet av olika slag, inte heller omfattasav denna möjlighet.Jag tycker att den här frågan är så viktig för hela detideella föreningslivet att det vore tacksamt om vikunde få ett klarläggande om regeringen tänkergöra någonting eller inte.Anf. 240 Statsrådet ():Herr talman! Jag är ledsen att inteär nöjd med mitt svar. Det jag försökte redovisa isvaret var att det har funnits en praxisvad gäller idrottsrörelsen och dessa regler. Jag harantytt skälet till att man har haft denna praxis. Jaghar konstaterat att relativt , dvs. isamband med skattereformen, har beslutat sig föratt lagfästa tidigare praxis. Jag har anfört två skältill detta. Det ena handlar om att det inte alltid ärönskvärt för den enskilde att han slipper få ettsocialförsäkrings- och pensionsskydd för deinkomster han har. Det andra är att man skall vararestriktiv med att plussa på med ytterligareundantag.Vad gäller själva tolkningen av detta, har det inteett dugg att göra med att någon driver en sämreverksamhet, som antydde, utandet har att göra med de utgångspunkter som jag härhar angett.Vad sedan gäller reformplanerna på området börmitt svar tolkas så att regeringen inte har någraomedelbara planer på att föreslå en ändring.Anf. 241 ():Herr talman! I skattereformen, som beslutades häri , sades det att man skulle följa uppeffekterna av den för folkrörelserna. granska hur idrotts- och handikapprörelsenhade drabbats. Det visar sig att bägge parter hardrabbats av merkostnader genom skattereformen.Det vore intressant att få reda på hur regeringen serpå den uppföljning som har beställt.Jag måste få återkomma till rättvisan förföreningarna. Jag skall alltså tolka svaret så attregeringen inte tänker göra några förändringar avnuvarande regler, och det innebär attidrottsföreningarna även fortsättningsvis fåravgiftsbefrielse upp till ett halvt basbelopp och attandra ideella föreningar, inkl.handikapporganisationerna, får betala. Jag harmycket svårt att förstå de olika värderingar somman på det sättet gör av de olika föreningarnasverksamhet.Anf. 242 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker inte att skalltolka in något annat än det jag säger. Jag sade attregeringen inte hade några omedelbara planer påatt föreslå ändringar på den här punkten. Vad gällerde uttalanden som gjordes om att man skulle följaupp skattereformen, skall det naturligtvis göras ienlighet med vad som har sagts. Det kan dockmöjligen erinras om att skattereformen hargenomförts fullt ut fr.o.m. i år.Anf. 243 ():Herr talman! Även om ministern är en vältalarevar det svårt att uttolka exakt vad regeringen hadeför avsikt att göra eller inte göra. Jag måste återigenfråga om det skall tolkas så att regeringen intetänker göra någonting under överskådlig framtid iden här frågan.Anf. 244 Statsrådet ():Herr talman! Mitt svar på den punkten är,förhoppningsvis , att det inteföreligger några omedelbara planer. Skälet till attjag säger det är att jag, då jag redovisar vad som ärpå gång inom , så tydligt sommöjligt bör markera för dem som frågar och förriksdagen i dess helhet om det ligger någraomedelbara ändringar på skrivbordet. I det härfallet gör det inte det.Anf. 245 ():Herr talman! Jag konstaterar bara att den orättvisasom trots allt finns mellan idrottsföreningar ochandra ideella organisationer kommer att bestå, ochdet är mycket synd.Överläggningen var härmed avslutad.46 § Svar på fråga 1991/92:256 ompensionstillskottAnf. 246 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att ta initiativ till att även de som intebegärde undantagande men inte heller betalat sinaavgifter skall få rätt till pensionstillskott.När ATP infördes gavs möjligheten attställa sig utanför ATP-försäkringen för inkomsterav annat förvärvsarbete än anställning. Dennamöjlighet avskaffades dock för allasom är födda senare än år 1923.Det fanns enligt pensionsberedningen ca23 500 personer som inte betalat sina ATP-avgifterför inkomster av annat förvärvsarbete änanställning trots att de inte begärt någotundantagande från ATP-försäkringen.Av denna grupp pensionärer finns ett mindre antalsom inte har pensionstillskott och inte helleromfattas av de förbättringar som riksdagenbeslutade om för de s.k.undantagandepensionärerna , dvs. i fjol.Dessa pensionärers situation prövas inom ramenför den kartläggning av pensionärernaslevnadsvillkor som pågår och den KBT-översynsom sker och som senare kommer attberedas inom socialdepartementet.Anf. 247 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagkan konstatera att det är positivt till skillnad fråndet svar som jag fick av förutvarandesocialministern , som inte ville vidtanågra åtgärder. Hon ansåg att hade man begärtundantagande var det inte mer med det.Jag hade självklart en baktanke med min fråga. Jaghoppades att jag skulle få ett positivt svar dennagång. Det tycker jag att jag trots allt har fått.Jag är övertygad om att delar minuppfattning att även dessa gamla skall få sinexistens tryggad så att de slipper ekonomiskabekymmer och får möjlighet att njuta litet av livetpå sin ålders höst. Det är inte humant närmänniskor som har arbetat hela sitt liv skall tvingasatt arbeta även efter uppnådd pensionsålder för attöver huvud taget kunna existera. Det finns exempelpå människor som är och har bara 2 500kr. Det kan de inte existerapå.Vi vet även att dessa människor är mycket stolta.De har varit med om att bygga upp den välfärd somvi har . De går inte till socialförvaltningen föratt få socialbidrag, utan de sätter en ära i att klarasig själva. Därför fortsätter de att arbeta tills destupar.Enligt de uppgifter som jag har lär det röra sig omganska få personer. Att de skall få sittpensionstillskott och sitt KBT låter positivt. Trotsallt har de arbetat, men de har inte haft möjlighetatt betala den avgift som de har blivit påförda. Jaghoppas att denna kartläggning inte skall ta alltförlång tid utan att de skall hinna få sittpensionstillskott och sitt KBT.Anf. 248 Statsrådet ():Herr talman! För att ta det sista först vill jag sägaatt vi hoppas kunna klara själva kartläggningen tillmitten av våren. Det är inte fråga om någonlånghalning eller dragande i långbänk i den delen.Däremot vill jag ändå markera, som jag har sagt imitt svar, att frågan skall ses över och att vi kommeratt återkomma till den. Det innebär inget definitivtlöfte om någon ändring på denna punkt. Jag kanändå nämna att pensionsberedningen när den togupp undantagandepensionärerna gjorde enbedömning av vad det skulle kosta att göra dennaändring för dem som inte har betalt sin avgift. Dethandlar om kostnadsökningar på ca 60 milj.kr. Detrör sig alltså inte om helt obetydliga belopp.Anf. 249 ():Herr talman! Jag tycker inte att det skall vara såsärskilt svårt att konstatera varför man inte harbetalt. Det kan vara människor som har haft enrörelse, som inte har givit ett sådant överskott attde har haft möjlighet att betala och som är mycketgamla. Självklart tycker jag att de som av andraorsaker har underlåtit att betala sina avgifter får ståsitt kast. Jag hoppas ändå att just dessa mycketgamla människor skall få sitt pensionstillskott så attde slipper gå till socialförvaltningen.Anf. 250 Statsrådet ():Herr talman! Jag är inte fullt säker på att det gåratt utskilja dessa grupper från varandra. Jag tror attdet i denna grupp finns även personer som hadekunnat betala sin avgift. har somvanligt en mycket människovänlig utgångspunkt,när hon utgår från att det i samtliga fall skulle rörasig om människor som inte har haft dennamöjlighet. Problemet med denna grupp är att detfinns människor av båda typerna.Anf. 251 ():Herr talman! I den utredning som gjordes omundantagandepensionärerna framkom att vissa avdem hade en mycket god ekonomi. Förvisso finnsdet människor som har ordnat detta på egen hand.Jag hoppas att man när man gör denna kartläggningskall få fram just dem som inte har en god ekonomi.De kan inte vara så många. Där skulle man kunnaåstadkomma en förbättring.Anf. 252 Statsrådet ():Herr talman! Den kartläggning som vi vidtar syftartill att undersöka vilka pensionärer i somhar det sämst och vilka orsakerna härtill är. Vi skallha det såsom underlag för förbättringar. Närundantagandepensionärerna är avklarade, är detgivet att den nu nämnda gruppen kommer att finnasmed i denna genomgång.Överläggningen var härmed avslutad.47 § Svar på fråga 1991/92:262 om denpsykiatriska vårdenAnf. 253 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaplaner regeringen har för att skapa flexibla,individanpassade lösningar inom den psykiatriskavården.Den pågående psykiatriutredningen (S 1989:01)har under sitt kartläggningsarbete visat påbetydande brister vad gäller ansvarsförhållandenoch organisation av service, stöd och vård tillpsykiskt störda personer. Utredningen har ocksånyligen i ett delbetänkande Stöd och samordningkring psykiskt störda -- ett kunskapsunderlag, SOU1991:88, redovisat en stödform som på ett bredaresätt söker hantera de nya förutsättningar satsningenpå öppna vårdformer inom psykiatrin givit. Dennastödform har utvecklats och etablerats i länder somlegat före oss i denna utveckling. Jag vill dockpoängtera att psykiatriutredningen ännu inte tagitställning till om och i vilken form en eventuell sådanstödfunktion bör införas i . Utredningenförväntas komma med sitt slutbetänkande vadgäller de vuxna psykiskt störda före utgången avjuni månad 1992.Mitt svar till blir därmed attregeringen i första hand avvaktarpsykiatriutredningens förslag. Efterremissbehandling av utredningens slutbetänkandeavser jag att föreslå regeringen att till riksdagenlägga fram en proposition om den psykiatriskavården.Jag vill också erinra om att det särskildastimulansbidraget om 400 milj.kr för budgetåret1991/92 för att påskynda utvecklingen avgruppboende inom kommunerna och landstingen,som beslutades i samband med s.k. ÄDEL-reformen, även kan användas till gruppboende förpsykiskt störda personer. Motsvarande bidrag avsesutgå , varförsammanlagt 2 000 milj.kr. kommer att avsätts fördetta ändamål.Anf. 254 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga. Orsaken till att jag ställde den är detfaktum att väldigt många människor inompsykiatrin har det mycket svårt . De skickashem från s.k. institutioner eller från avdelningar vidpsykiatriska kliniker. I väldigt många sammanhangskickas de hem till ingenting. Det är tyvärr ettfaktum. Vi har sett många larmrapporter om detta,inte minst under den gångna sommaren och hösten.Jag är bekymrad över att vi i samband med enförändring av psykiatrin och även när det gälleromvårdnadsfrågorna i övrigt för närvarandeavhänder oss nödvändiga vårdresurser inom ramenför enskilda sjukhem och inom ramen för sjukhemoch omsorgshem i olika boendeformer. Jag skulledärför önska att statsrådet tog initiativ i en vidaremening och inte enbart hänvisar tillpsykiatriutredningen. 1992 kommer att bli ettstragegiskt mycket viktigt år när det gälleromdaningen på dessa områden, bl.a. beroende påförändringarna inom ramen för ÄDEL-reformen ioch med att vi får ett ändrat huvudmannaskapbeträffande väsentliga delar av just dessaboendeformer.Det vore bra om statsrådet tog initiativ till attomedelbart se över möjligheterna att agera i dettaskede. Vi får rapporter om t.ex. att avtal medenskilda sjukhem upphör i samband med ÄDEL-reformens förändringar. Detta är saker som skerjust inom ramen för den osäkerhet som råder i dag.Det finns en stor risk för att patienterna och desvagaste grupperna drabbas i en sådan härförändringsprocess.