prot · GE09130 · 1991-06-12 00:00:00 — För tids vinnande skall jag inskränkamitt yrkande och mina synpunkter till att endastomfatta reservation 1, trots att det finns mycket attsäga om regeringens förslag om omställning ochminskning av den statliga administrationen.Propositionen ger t.ex. endast svaga direktiv omhur neddragningen skall ske. Vi reservanter anserdäremot att omställnings- och effektivitetsarbetet iden statliga administrationen bör bedrivaslångsiktigt och målmedvetet. Vi anser också att detskall vara ett väsentligt inslag i den ordinariebudgetprocessen. Regeringen borde också hapresenterat en mer genomtänkt strategi föruppbyggnaden av de olika myndigheternasregionala organisation. Det har tyvärr inte hellerskett.Anf. 183 ():Herr talman! Denna proposition har egentligen ettstort fel: den kommer sju eller . Utei industrin är ju personalbesparandeorganisationsgenomgångar en nödvändighet medjämna mellanrum. Parkinssons lag leder annarsofelbart till att stora organisationer arbetar med förmycket personal. Den aktuella propositioneninnebär egentligen blott att den statligaadministrationen utsätts för det rationaliseringensstålbad som industriella organisationerrutinmässigt genomgår.Från oppositionens sida har detta länge efterlysts,och det är glädjande att det nu äntligen händernågot. De föreliggande reservationerna avserantingen önskemål om förtydliganden eller ompåskyndande åtgärder. För att spara kammarens tidvill jag i likhet med yrka bifall tillreservation 1.Herr talman! Eftersom detta är mitt sista anförandei ber jag få tacka finansutskottetsnärvarande medlemmar för trevliga debatter underde gångna sex åren. Vi har visserligen haftmeningsskiljaktigheter, men jag tycker att vi haravhandlat dem på ett kamratligt och trevligt sätt ien trevlig debatt.Anf. 184 ():Herr talman! Det som behandlas i finansutskottetsbetänkande 37 om omställning och minskning avden statliga administrationen är en stor och viktigfråga. Den skulle vara mycket väl värd en ingåendedebatt. Man skulle kunna diskutera t.ex. hur dettaskulle kunna ske; hur byråkratin minskar samtidigtsom valfrihet och möjlighet till personlig påverkanökar.Minskningen skulle också kunna innebära enutveckling. Alla vet ju att utveckling kräverförändringar. Den goda utvecklingen kräver derätta förändringarna. För att finna de rättaförändringarna krävs det en mycket ingåendeanalys och en mycket god vilja till konstruktivtsamarbete. Det återstår mycket arbete innan vi nårfram till dessa kunskaper, och oppositionen ger juinga fullständiga förslag om detta.Eftersom morgonsolen nu strax tittar in genomfönstren skall jag inte förlänga kammardebatten.Jag begränsar mig därför till att yrka bifall tillreservation 2, men står självklart bakomalla reservationer som vi deltagit i.Anf. 185 ():Herr talman! Inte heller jag skall förlängadebatten, utan jag vill bara yrka bifall tillreservation 4. Naturligtvis står vi bakom alla andrareservationer som vi har fogat till betänkandet.Detta är en stor och viktig fråga, särskilt med tankepå den situation vi befinner oss i , med ständigtökande budgetunderskott och en mängd andraproblem i samhället. Frågan hade därför varit värden lång diskussion, men jag avstår.Anf. 186 PER ():Herr talman! känner man stark sympatiför det från talmansbordet vid olika tillfällenframförda önskemålet om korta inlägg. Jag skalldärför bara med hänvisning till vad som är skrivet ifinansutskottets betänkande be att få yrka bifall tillhemställan i det samma.Med anledning av att enligt egenutsago uppträder i kammaren för sista gångenvill jag dessutom till honom rikta ett varmt tack fördet sätt på vilket vi gemensamt har kunnatgenomföra arbetet på finansutskottet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Statliga betalningar och postgirotFöredrogsfinansutskottets betänkande1990/91:FiU34 statliga betalningar och postgirot(prop. 1990/91:150 delvis).Anf. 187 ():Herr talman! Frågan om betalningar till och frånstaten är en gammal långkörare här i riksdagen.Den första moderata kommittémotionen väcktesdirekt efter den socialdemokratiska återkomstentill regeringsmakten vid 1982/riksmöte.Finansutskottets socialistiska majoritet har sedandess bjudit ett segt motstånd. Men stegför steg har den tvingats till reträtt, och haråtskilliga av de ursprungliga kraven tillgodosetts.De statliga betalningarna är bara ett bland mångaexempel på hur regeringen tvingats överge ettmotstånd i det egna partiet och göramarknadsekonomiskt betingade eftergifter. Deträcker att påminna om avregleringen av kredit- ochvalutapolitiken, sänkningen av marginalskatterna,ansökan om medlemskap i , den sänktakompensationsnivån inom sjukförsäkringen,och införandet av reklam-TV.Alldeles färska företeelser av samma slag ärkronans anknytning till ecun samt beslutet attavmonoplisera och bolagisera . sistnämnda fallen blev regeringens kapitulationför de moderata kraven lika plötslig som den varfullständig. Beträffande harkammaren för bara drygt en månad sedan på densocialistiska utskottsmajoritetens förslag avslagitjust de förändringar som ett enhälligt utskott nurekommenderar kammaren att -- fast möjligenefter några timmars sömn -- anta.I fråga om de statliga betalningarna hade utskottetssocialdemokrater dock den goda smaken att skjutapå ärendets behandling till dess att regeringensreformförslag presenterades ikompletteringspropositionen. Vad som där förslogsinnebar ingen fullständig framgång för de moderatamotionsyrkandena. Men den viktigaste punktenhar blivit tillgodosedd, nämligen förslaget attöverskjutande skatt skall kunna överföras direkt tillkonto i bank. Det är för mig en gåta attsocialdemokraterna så länge har kunnat motstå desakligt starkt grundade krav som vi moderater medstöd av bl.a. brottsförebyggande rådet ochriksrevisionsverket har framfört.Men flera punkter kvarstår att förverkliga, innanvalfrihet råder mellan post och bank vid betalningartill och från staten. Hit hör bl.a. inbetalningar avmervärdeskatt och punktskatter, vilka enligtregeringens och utskottsmajoritetens mening ävenfortsättningsvis bara skall kunna göras via posten.Som framgår av den för moderater och folkpartistergemensamma reservation 1, till vilken jag yrkarbifall, är det angeläget att staten medverkar till attskapa rationella, billiga och bekvämabetalningsrutiner i samhället. En väsentligförutsättning för detta är att fri konkurrenskommer till stånd mellan olika institutioner ochbetalningsformer. Detta kan uppnås genom enupphandling hos olika betalningsförmedlare påsamma villkor som i övrigt gäller inomstatsförvaltningen, dvs. i enlighet medupphandlingsförordningens krav påaffärsmässighet. Ett område där det framstår somangeläget är utbetalningen av löner och pensioner.Först när postgirots och Nordbankens gynnadeställning vid statliga betalningar har upphävts, kandet, enligt min mening, bli tal om att göra deeftergifter som föreslås i form av rätt tillräntegottgörelse och övertrassering påpostgirokonto.Herr talman! Det återstår således mycket att görapå detta område innan full frihet råder förallmänheten och myndigheterna att välja mellanpostgirot och bankerna som betalningsförmedlare.Men regeringen har anvisat fortsattutredningsarbete med sikte på ytterligareförändringar. Oavsett vad som händer i höstens vallovar jag att vi moderater i en eller annan formkommer att återkomma med förslag till avregleringpå detta område.Anf. 188 ():Herr talman! Efter lång dags färd -- jaghar räknat att färden har varat i snart --är jag ändå glad över att kunna konstatera att detär så pass många av kammarens ledamöter som ärintresserade av finansutskottets betänkande om detstatliga betalningarna.Under de sex år som jag har suttit i finansutskottethar vi diskuterat denna verksamhet minst en gångom året.Under lika lång tid och förmodligen längre, som jagkunde förstå av , har utskottetsmajoritet lyckats avvärja beslut som -- om förslagfrån och liberalerna hadevunnit gehör -- skulle ha inneburit att postensförnämliga service över hela landet skulle haförsämrats. Jag tänker då på denbetalningsförmedling som postgirot utför åt statenoch som genererar medel för att bekosta denrikstäckande servicen.Utskottets krav är att betalningarna skall ske på ettför allmänheten och näringslivet rationellt sätt.Detta har förresten fastslagits av riksmötet.Det innebär självklart att förändringar måste skemed tiden. Vi har fattat beslut i att dessaförändringar skall vara av sådan natur att de kangenomföras utan att betydande konsekvenser förpostens ekonomi uppstår.Vår bedömning är att de förändringar som nuföreslås i den reviderade finansplanen står väl isamklang med dessa krav.I finansutskottets betänkande 34 tillstyrker vi attöverskjutande skatt kan betalas in på såväl bank-som postgiro. Detsamma kommer att gälla förcentrala betalningar, förjordbruksverket och . För att balanseradet bortfall av intäkter som blir följden av dessaförändringarna tillstyrker utskottets majoritetockså att postgirot ges rätt att fritt sätta ränta påjuridiska personers postgirokonton och att lämnakortfristig kredit på upp till 30 dagar.Lars har redogjort för de olikareservationerna. Jag vill bara göra denkommentaren att där är vi inte överens utom på enpunkt. I en reservation säger nämligenmoderaterna och folkpartisterna att det ärtillfredsställande att konsekvenserna av olikaalternativ närmare belyses och att posten skall fåersättning för den rikstäckande service som vikräver att den skall ge. har moderaternasoch förslag bara varit att de skall ske''på annat sätt'' än . Tills dess man gjort en bättreprecisering och konkretisering av hur vi skall lösaden frågan, är det nog ändå riktigt att vi belyser därhär alternativen och har litet mer fantasi än att vibara säger att det skall ske ''på annat sätt''.Jag tänker fortsätta med en annan sak som harblivit en följetong. Jag läser med stort intressebankgirots årsredovisning för medanledning av påstående att det integår att betala skatt på banken. Jag har försöktförklara detta år , och jag har läst ibankgirots egen skrift. Jag tänker citera den ävennu:''Alla typer av skatt kan betalas i BankernasSkattegiro. Betalaren behöver bara lämna in ettbetalningsuppdrag i sin bank. Bankerna ansvararsedan för att skatterna betalas i rätt tid.För betalaren är det lätt och bekvämt och gerdessutom räntevinster eftersom pengarna inte drasfrån kontot förrän dagen efter förfallodagen. ''När det gäller frågan om konkurrensen ochbankgirots deltagande i de statliga betalningarnakonstaterar man i samma skrift:''Bankgirot har kommit att spela en allt viktigareroll också i den statliga sektornsbetalningsförmedling. ''Den kommer att spela en ännu större roll när vi har voterat om finansutskottetsbetänkande nr 34. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på de fyra reservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:199 Förbud mot vissa dopningsmedelUtbildningsutskottets betänkande1990/91:UbU22 Ändring av anslagsbeloppet tillLokala och individuella linjer samt friståendekurserNäringsutskottets betänkanden1990/91:NU39 Postens bankverksamhet1990/91:NU42 Uppskov med behandlingen av vissaärenden16 § Meddelande om NU39 och NU42Anf. 189 samråd med näringsutskottets presidium villjag meddela att jag kommer att föreslå attnäringsutskottets betänkanden NU39 och NU42skall avgöras efter endast en bordläggning.17 § Kammaren åtskildes kl. 1.50.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 4 § anf. 4 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 30(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 53(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 67 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 111(delvis),av talmannen därefter t.o.m. voteringen efter anf.125,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. voteringenefter anf. 162 ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.