prot · GE09113 · 1991-05-16 00:00:00 — I ettsådant läge utfärdade majoriteten i riksdagendödsdomen för , och ensjälvuppfyllande profetia frånkommunikationsminister blevverklighet.En annan fråga som har upprört sinnena, vilketockså varit inne på, är dettransportstöd som ville dra ned.Det är ett annat exempel på densocialdemokratiska regeringens mycket defensivaregionalpolitik. Är det en sådan politik som kallasmålinriktad och anses ske i samverkan med andrapolitikområden? Ja, i så fall lyckas man snartutplåna inland. Nej, spåren efter densocialdemokratiska regeringens politikförskräcker!All erfarenhet av regionalpolitiska insatser visar attdet är de insatser som görs inom infrastrukturensom är viktiga och som ger effekter. Där finns bl.a.kommunikationer med. Krisinsatser i form avpaketslösningar lindrar för tillfället men botar inte.Det finns en rad utvärderingar som bekräftar dettaförhållande.Helt klart är att i dagens läge och med de regionalabalansproblem som råder efter ett nioårigtsocialdemokratiskt styre, framstår det än mertydligt att det krävs särskilda, långsiktiga ochframtidsinriktade satsningar av olika slag för attminska obalansen mellan olika regioner. Inte minstinfrastrukturen behöver rejält stöd och intenålpengar. Det har vi från sida krävt imotioner. Det behövs bättre vägar. Det satsasnästan inte en krona på E 4-an norr om , tele- och datakommunikationer,utbildning och forskning behöver mera pengar.Med det här inlägget vill jag särskilt peka på fyraområden som berör arbetsmarknadspolitiken. Detgäller ändring av stödområdesindelningen i landet,behovet av regionalpolitiska insatser i vissaområden av glesbygd, särskilda insatser för kvinnoroch möjligheter för länsstyrelserna att utanordnaförhöjt lokaliseringsbidrag.Arbetsmarknadsläget i -- det län somjag känner bäst -- är prekärt. Företag går i konkurs,och möjlighet till fortsatt verksamhet kan inteåstadkommas. Det är en vanlig kommentar. Dethär kan gälla en liten by som , där manlägger ned fönstertillverkning och 15 personermister jobbet. Det kan gälla Valmet Logging iSkellefteå som halverar sin arbetskraft från 340anställda till 190 . Det kan också gällaRottneros i som varslar 24 personer.Överallt ser läget på arbetsmarknaden ut på det härsättet.Länsarbetsnämnden sammanfattar i sin prognos förförsta halvåret att sannolikt har attvänta en fortsatt kraftig ökning av arbetslösheten.Varslen t.o.m. februari1991 berör drygt 1 900 personer. 620 berör anställdai verkstadsindustrier. Därtill skall läggas att 840arbetstillfällen avvecklas inom gruvnäringen ochvid smältverket i Rönnskär.Nu när somkommunikationsminister styr SJ ochkommunikationerna på räls drabbas hårt då SJ måste rationalisera. Av de ca 760varslade inom SJ finns inte mindre än 400 iNorrland. Sysselsättningen inom jordbruketminskar -- det har berörts tidigare i dag.Skogsbruket tarvar färre anställda, framför allt iinlandet, beroende på ny teknik och minskadefterfrågan från såväl massaindustri som sågverkoch träindustri. Prognosen för delvisar också att arbetslösheten fram emot årsskiftet1991/92 kan ha ökat , och ifjällkommunerna kan arbetslösheten uppgå till8 %. I vissa kommuner är det så redan i dag.Det här är således en mycket dyster rapport, herrtalman. Här behövs starka krafter för att vändaavveckling till utveckling. Från folkpartietliberalernas utgångspunkt växer sig då kravet på enmobiliseringspolitik -- inte avveckling enligtsocialdemokratiskt recept -- än starkare. Det ärockså en ynkedom att landets statsminister skyllerden ökande arbetslösheten på oppositionen. Det äringen annan än den socialdemokratiska regeringensom bär ansvaret för den arbetslöshet som i dagråder.När vi nu för fram kravet på en översyn avstödområdesindelningen grundar sig vårframställan på kravet på en mobilisering avföretagens förmåga att utvecklas men pånågorlunda jämlika villkor.Vid beslutet om en ny regionalpolitik ändradesstödområdesindelningen på ett mycket olyckligtsätt. Vi har redan nu upplevt dess konsekvenser iVästerbotten. Jag tänker då särskilt på Norsjökommun, Fällfors, , inom Skellefteåkommun och i kommun,som visserligen fått en tillfällig inplacering istödområde 1 men som har en permanent gruvkrisatt leva med. och är andra svagaorter. Effekten av en placering i stödområde 2 istället för i stödområde 1 kan för ett enda företag iJörn innebära en kostnadsökning på ca 1,5 milj.kr.i jämförelse med ett likartat företag som ligger iNorrbotten eller i . Det är nu helt nödvändigtatt regeringen initierar en översyn avstödområdesindelningen för att framför allt stärkaarbetsmarknaden i dessa samhällen.Det finns ett annat problem som skulle kunnaåtgärdas och där inriktningen enligt folkpartietliberalernas åsikt bör vara att besluten fattas så näraverksamheten som möjligt och av dem som bästkänner till rådande förhållanden. Jag tänker påmöjligheterna som funnits att beviljaföretag förhöjt lokaliseringsbidrag. gäller atthögsta bidrag -- i stödområde 1 och istödområde 2 -- undantagsvis kan höjas till 50 %och att regeringen skall fatta sådant beslut. Det ärhär vårt ändringsförslag kommer in. Vi anser attlänsstyrelserna skall vara kapabla till detta. Menännu en gång visar regeringen att man tror sig varaalla goda gåvors givare och inte vill ge fullmaktenoch förtroendet till . Man misstror sinegen myndighet.Det finns också en annan regionalpolitisk insatssom skulle ha stor betydelse för områden därnaturskyddsbesluten är särskilt omfattande ochsom vi från liberalernas sida önskar lyftafram. Jag tänker då på vårt förslag att speciellaregionalpolitiska insatser, t.ex. inom ramen förinfrastruktursatsningarna, skulle kunna göras justdär naturskyddsbesluten är särskilt omfattande.Det kan i vårt län gälla t.ex. kommun, somhar fått avsätta en stor del av sin kommun tillnaturskyddsområde. Där skulle man kunna göra enmycket större satsning på naturleder, särskildaövernattningsstugor och annat för att stärkaturismen. Jag tycker att och ställa upp på det förslaget. Det gäller våraområden i norra inland. Det skulle intebehöva kosta så stora pengar, men det skulle göraoändlig nytta för dessa människor, som lever underknapphetens kalla stjärna. Här handlar det ocksåom mobilisering för turism.Allra sist men inte minst till något som är nära nogen ödesfråga -- det har många talare redan varitinne på -- nämligen kvinnornas arbetsmarknad iNorrlands inland. Det krävs ökade insatser för attstärka kvinnornas möjlighet att leva och verka.Försvinner kvinnorna, dör bygden ut. De snäva ochensidiga arbetsmarknaderna och bristen påfritidssysselsättning leder annars till fortsattutflyttning -- särskilt bland unga kvinnor -- sommåste hindras. Det handlar också om att satsa merpå utbildning, fritid och kultur i inland.Jag vill särskilt vända mig till , som isitt anförande tog upp att hon träffar mångakvinnor men ingen som vill starta eget inomoffentlig sektor. Det är möjligt att träffar de kvinnorna, men jag gör det. Dessutom finns detetableringsförbud för t.ex. sjukgymnaster -- de fårju inte starta eget som de vill. De skulle också,tycker jag, uppmuntras att starta sjukhem ochannan verksamhet men med offentligt satsadepengar. Det förslaget har vi försökt att föra fram ilänsstyrelsen, men den tanken satte sigsocialdemokraterna bestämt emot. Nej, kvinnorskall inte få möjlighet att starta eget inom områdendär offentlig sektor har haft monopol!I och även i andra län pågår olikaprojekt med särskild inriktning på kvinnor ocharbetsmarknad. Det är viktigt att dessa projekt fårtillräckligt med resurser, så att varaktigaarbetstillfällen för kvinnor kan skapas, i första handi inland.I detta sammanhang vill jag särskilt lyfta framfolkpartiet liberalernas krav om en nedsättning avde sociala avgifterna för all icke-offentligverksamhet inom den fastställdastödområdesindelningen. En sådan åtgärd skullemärkbart medverka till ett bättre företagsklimat förde kvinnor som vill starta eget.Herr talman! Jag vill endast tillägga -- det är mycketviktigt att påpeka, och det har också tidigare talarevarit inne på -- att inte är en täranderegion; tvärtom är vi närande, men vi vill arbetaunder villkor som är likvärdiga villkoren i landet iövrigt. Fick vi de förutsättningarna genom enmålinriktad regionalpolitik skulle förhållandenaavsevärt förbättras. Vi norrlänningar vill göra rättför oss! Vi vill inte leva på bidrag och stöd, men vivill ha likvärdiga villkor att arbeta under. Jag ställermig bakom de reservationer där finnsmed men yrkar bifall endast till reservationerna 15,25 och 28, och det är för att spara tid här ikammaren.Anf. 45 () replik:Herr talman! Till vill jag säga att jaghar varit ute på många vårdinrättningar, och jag harinte träffat på några kvinnor där som vill startaeget. Och jag kan förstå dem, om de inte går ochdrömmer om att starta eget företag i form av ettsjukhem eller i exempelvis äldreomsorgen.Ansvaret för att ta hand om sjuka och gamla viladetidigare på oss kvinnor i hemmen, men arbetet vardå oavlönat. Jag förstår att man inte drömmer omatt gå tillbaka till att ta på sig det fulla ansvaret förgamla och sjuka.Däremot träffar jag många kvinnor som vill hakortare arbetstid och som skulle vilja kunnapåverka mer på sina arbetsplatser. Det är därför visäger att vi behöver en förnyelse i den offentligasektorn. Vi vill ge våra anställda en bättre möjlighetatt vara med och påverka och därmed trivas bättrepå sina arbetsplatser. har tydligen fåttdet här på hjärnan och tror att kvinnor går ochdrömmer om att få starta en egen verksamhet iexempelvis äldreomsorgen. Man tror tydligen attdet skulle lösa alla problem.Anf. 46 () replik:Herr talman! På nyheterna kunde vi höraen rapport från om hur människor trivs på sinarbetsplatser. Resultatet var egentligen ganskaskrämmande -- man trivs inte på sin arbetsplats.Men de som hade egna företag trivdes med sittarbete.Här i landet är vi vana vid att all service skall skegenom offentlig sektor. Det är en felaktiggrundinställning. Det finns många kvinnor som hartradition på och är oerhört duktiga och skickliga iatt ta hand om äldre, barn och andra och sommycket väl skulle kunna driva ett eget sjukhem omde fick möjligheter, om man gav deras verksamhetsamma möjligheter som den i offentlig regi drivnaverksamheten. Men det är självfallet inget oavlönatarbete de skall utföra. Meningen är ju attstatsbidrag skall utgå på samma sätt som till denverksamhet som bedrivs i offentlig regi. Jag tror,, att vi säkert skall haupplevt att det har skett en stor förändring påarbetsmarknaden även i då detgäller kvinnors eget företagande just på detraditionella områdena.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag hörde också på radion attdet är så många som otrivs på grund av att de haren dålig arbetsmiljö. Därför har vi arbetslivsfondensom ger företagen möjligheter att försöka hitta enbättre organisation, inte minst när det gäller denpsykosociala arbetsmiljön, för att människor skallkunna trivas bättre.Sedan, , är det ju ändå så att det ärskillnad mellan olika företag. Att driva ett sjukhemmed äldre personer, att starta eget iäldreomsorgen -- det är inte det kvinnornadrömmer om. Det var ju det vi slapp genom attkvinnorna gavs möjligheter till utbildningsbidrag,kunde gå ut i arbetslivet och därigenom få endräglig tillvaro.Anf. 48 () replik:Herr talman! Det måste väl vara en stor fördel förde kvinnor som vill arbeta med vård att få göra deti egen regi så att säga, att själva få vara med ochpåverka direkt. Vi har ju nu prövat den offentligasektorn. Där upplever många kvinnor att man intefår komma fram med sina förslag. Sent skallsyndaren vakna. Det kanske nu finns ett gryendeintresse att förändra ''orderstrukturen'' inom vårasjukhem, daghem och annan omsorg. Här finns detmånga möjligheter för kvinnor att få organiserasjukvård och omsorg på det sätt som man harupplevt ger effekter. Det finns också mångasjukhem i andra delar av vårt land där det härfungerar alldeles perfekt -- i egen regi, medstatsbidrag. Socialdemokraterna måste förstå attdet går att driva verksamhet även inom sådanaområden som har varit helt förbehållnastaten, eftersom statsbidrag inte har utgått påsamma sätt som för offentlig verksamhet.Anf. 49 ():Herr talman! Jag vill börja mitt anförande med attuttrycka min förvåning och häpnad över att UllaOrring ger sig på av alla partier när detgäller regionalpolitik och miljöpolitik. Ta hellrenågot annat parti! har varit det parti somivrigast, ihärdigast och först har arbetat för enrättvis regionalpolitik. Det är möjligt att jagåterkommer till detta under diskussionen.Det står en hel del vackra och bra ord i detbetänkande som vi nu behandlar. Vi påminns omatt målen för regionalpolitiken skall vara att allamänniskor, oavsett var de bor i landet, skall gestillgång till arbete, service och god miljö. Vipåminns också om att regionalpolitiken inte ensamkan lösa de regionala problemen, utan här behövssamverkan inom en rad politikområden. Fleratalare har understrukit detta.Vi får också veta att de uppställda målen för ochinriktningen av regionalpolitiken alltjämt bör gälla.Det där låter ju bra, men stämmer det medverkligheten?Med dessa uttalade mål i minnet vill jag särskiltlyfta fram och tala om förhållandenaför oss som bor där. Vi är visserligen inte så mångatill antalet, men geografiskt är vi stora. Vi har yta att ta ansvar för. Vi envisas med att boutspridda i hela länet och tycker oss ändå ha rätt atträknas till de människor som oavsett var de borskall ges rätt till arbete, service och en god miljö,för vi bor ju onekligen i vi också.Jag vill nu särskilt peka på några områden där vi iJämtlands län anser oss felaktigt och orättvistbehandlade samt hur felaktigheterna kan rättas tillför att vi skall få möjlighet att rätt utnyttja de storabasresurser som vi själva har inom vårt län. Vi harnämligen stora egna resurser, och det är sorgligt attcentern är ensam om att vilja stämpla ut begreppet''stödområde'' och i stället införa begreppet''resursområde''. Vi vill slippa beteckningen''stödområde''. Vi är och har varit ''resursområde''för hela landet.Herr talman! reservation 16 handlar justom detta. Jag undrar varför inte stöderden reservationen. Tycker att det är bramed den beteckning som vi nu har?I fortsättningen av mitt anförande använder jagändå ordet stödområde, eftersom centerförslagetom ändrad beteckning ännu inte har fått majoriteti riksdagen.Herr talman! Jag stöder centerreservation 17 undermom. Den innebär bifall till motionerna om attBräcke kommun i skall placeras istödområde 1. Skälen till detta finns i mina egnamotioner 445 och 446 liksom i Nils-OlofGustafssons (s) motion 456 från den allmännamotionstiden. Jag är glad över att jag har helacentergruppen med på detta krav, som ju återfinns icenterns kommittémotion 491 med första namn.En av läns stora egna resurser ärvattenkraften. och andra storakraftbolag äger kraftverken i , menderas huvudkontor ligger inte i länet utan mest iStockholmstrakten. Det innebär att kraftbolageninte betalar ett rött öre i skatt för den produktionsom sker i och där alltså pengarnagenereras. Vi har från sida under enmycket lång följd av år krävt att perproducerad kilowattimme skall gå till de områdendär elkraften produceras. För övrigt stöddemajoriteten i den regionalpolitiska utredningenförslaget.Regeringen gömde detta berättigade krav i en nyutredning, som är klar för länge sedan. Normaltbrukar ett betänkande följas av en remissrunda,men någon sådan har ingen sett till . Antagligen i regeringen. Det äringet tvivel om att vi i kommer attfortsätta att slåss för denna fråga. Vi lägger inte nerfrågan förrän pengarna betalas ut!En annan av stora egna resurser är vårfina miljö, något som många turister ocksåupptäckt, och turistnäringen är en av Jämtlandsläns viktigaste näringar. går turistnäringenkraftigt bakåt. Där spelar turistmomsen utan tvivelen avgörande negativ roll. Många turistföretag gåri konkurs.TCO-distriktet har genom sin distriktsordförandeAnita i debattartiklar i både och uppmanat ossriksdagsledamöter att göra något åt turistmomsennu och slutar med frågan: ''Hur många skall behövabegära sig i konkurs innan ändring sker? ''Från sida får och därmedturistnäringen i medhåll.Turistmomsen måste sänkas.Det här med turistmomsen är ett exempel på attden samverkan mellan olika politikområden som ärnödvändig för att regionalpolitikens mål skalluppfyllas inte alls har fungerat.Ett annat exempel på ''icke-samverkan'' gällertrafikpolitiken. , en viktig pulsådergenom hela inland, behövs för godstrafikmen också i hög grad för persontrafiken. Ordet''skandal'' är rätta uttrycket för hur ärendetinlandsbanan har behandlats. Debatten om denåterkommer jag till när jag har fått svar på eninterpellation som jag har ställt tillkommunikationsministern. Det är dock glädjandeatt arbetsmarknadsutskottet nu har kommit framtill en lösning så att åtminstone sommartrafiken påinlandsbanan räddas -- detta på initiativ av BörjeHörnlund.Herr talman! En satsning på järnvägen ----måste till så att snabbtåg kansättas in. Det vore god och lönande regionalpolitik.Väganslagen till är alldeles för små.På stora delar av såväl huvudvägnätet som på detallmänna vägnätet råder tjälskaderestriktioner igenomsnitt . Längstaavstängningstid är tre och en halv månader. Hurtror ni att det inverkar på möjligheten att få framvirke ur skogarna, köra skolskjutsar och annantrafik? Ja, just det, åkarna får ställa sina bilar,föräldrar vägrar att skicka sina barn medskolskjutsar som tvingas att färdas på livsfarligavägar. Folk i byar och samhällen som måste ha egenbil för att ta sig till arbetsplatser, serviceinrättningarosv. får sina bilar -- och sig själva -- sönderskakade!Se där följder av en ''icke-samverkan'' mellan olikapolitikområden! Satsningar på en rejälinfrastruktur i måste börja med rejälthöjda väganslag. Det är god regionalpolitik.Vi har i många fina egna resurser. Jaghar nämnt vattenkraft och den underbaranaturmiljön. Skogen är en annan stor och viktigresurs, som ger arbete åt många och storaexportinkomster till hela vårt land.I raden av egna utomordentligt bra resurser vill jagockså nämna alla de duktiga företagarna, sombetyder så mycket för utvecklingen i län.Det är bara det att också när det gällerföretagsamheten förekommer så mycken ''icke-samverkan'' mellan olika politikområden. Så t.ex.beskattas arbetande kapital i företagen. Vi icentern anser att det inte bör vara så. Detsammagäller den orättfärdiga skogsvårdsavgiften.Vi i anser också att de sänkta socialaavgifterna inom stödområde 1 bör omfatta all privatnäringsverksamhet, dvs. också jord- ochskogsbruk, verkstäder, rennäring och lanthandel. Imin motion 446 finns detta krav och återfinns ireservation 8, som jag stöder liksom ävenföljdreservationen 44.Ett annat färskt exempel på ''icke-samverkan''mellan politikområden är regeringsförslaget omsänkt gränsskydd. Det är dålig jordbrukspolitik ochdålig regionalpolitik.Det finns alldeles för mycket av brist på helhetssyninom regionalpolitiken. Jag har gett exempel påvad detta innebär för -- baraexempel. Jag vill lägga till ytterligare ett, nämligendet som rör . Den skullekunna bli ännu mera motor i länet om fastaforskningsresurser tillkom och om högskolan gavschansen att utvecklas till fullständigt universitet,gärna tillsammans med /Härnösandshögskola. Om helhetssynen vore vägledande skulleJämtlands län utvecklas på ett helt annat sätt än nu.Det arbetar vi för i centern.Herr talman! Jag stöder särskilt reservationerna 8,17, 39, 41 och 44. I övrigt står jag bakom allareservationer där är med. Jag avstår dockfrån att yrka bifall till dessa med hänsyn tillkammarens ansträngda tid.Anf. 50 () replik:Herr talman! Det var tydligen en öm tå jagtrampade på, eftersom reagerade såkraftigt. Men det var ett felaktigt omdöme av StinaEliasson att jag först skulle ge mig på . Jaghade ett långt anförande där jag på en rad punkterkritiserade socialdemokraterna.Då talade om samverkan och brist påhelhetssyn, vill jag med mitt enda inlägg nu säga attdet är väldigt viktigt att vi samverkar inom olikapolitikområden och att vi även samverkar mellanpartierna. Jag trodde att den här frågan skulle liggaså nära att jag nästan utgick från att viskulle ha en gemensam reservation på denna punkt.Jag talar för att speciella regionalpolitiska insatserinom ramen för infrastruktursatsningarna skallgöras just där naturskyddsbesluten är särskiltomfattande. Då tänker jag på mer satsningar pånaturleder, på övernattningsstugor och annat. Detskulle inte behöva kosta så mycket pengar.Märkvärdigare än så var inte mina synpunkter, mennog så viktiga för de människor som berörs och sombor i dessa områden.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det var ingen öm tå, utan bara ettuttryck för den oerhörda häpnad som jag kände närUlla Orring på det sätt som hon gjorde gav sig påcentern. Min häpnad beror på att jag tycker att UllaOrring borde ha bättre kunskap om hur centernarbetar i dessa frågor. De ömma tårna får alltså UllaOrring själv ha kvar.Precis som tycker jag att detta medsamverkan är väldigt viktigt, vilket jag också fördefram i mitt anförande. Jag har ju inte deltagit iarbetsmarknadsutskottets diskussioner och vetdärför inte vad som har försigkommit underöverläggningarna. Men det finns väldigt mångaandra möjligheter än att i en reservation tillarbetsmarknadsutskottets betänkande föra framdessa synpunkter. Jag har sett samma förslag ute ide olika länsstyrelserna. Det finns glesbygdsstödetoch andra penningspåsar att ta pengar ifrån. Detsom har tagit upp är viktigt. Men jagkan inte förstå den okunskap som gavsken av för när det gäller agerande i miljö-och regionalpolitik.Anf. 52 () replik:Herr talman! Både och jag har varitmed så länge i politiken att vi inte behöver ta framoch damma av sådana argument som bristandekunskap. Det brukar vara ett gammaltsocialdemokratiskt debattknep, som jag trodde attStina höll sig för god för att använda sig av.Jag håller med om att den här fråganär inte någon stor fråga, men den är mycket viktigför de människor som berörs av detta. Jag harkonkreta exempel på hur omöjligt det har varit attfå fram pengar just till särskilt utsatta områden. Jagsitter också i styrelse och harerfarenheter därifrån, men jag är inte med iarbetsmarknadsutskottet.Det förvånade mig att inte ställde sigbakom kraven i den här motionen, som är enpartimotion från . Det var vad jagyttrade i mitt första anförande.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag dammade inte av något gammaltargument när jag framförde mina synpunkter. Detkan inte hjälpas att argument låter gamla ochdammiga. När okunskapen så uppenbart lyste frami påstående, kunde jag inte låta bli attföra fram den här synpunkten.Andre vice talmannen anmälde att att tillprotokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 54 ():Herr talman! Jag vill börja med att gratulera tillarbetsmarknadsutskottets beslut , somgör det möjligt med fortsatt persontrafik påinlandsbanan . Det var ett mycketglädjande beslut. Förutom att beslutet ger andrumför , ger det också förhoppningsvis detrådrum som behövs för att de partier som har velatlägga ned skall hinna ändra sininställning till persontrafik på järnväg över huvudtaget i norra men också i övriga Sverige.Att lägga ner järnvägar visar på en bristandeinsikt och en okunnighet om vilka transportsystemsom det för miljöns skull krävs att vi satsar på ochutvecklar inför framtiden.Vi i menar att regionalpolitiken ocksåmåste inriktas på att skapa ett miljövänligt,resurssnålt och ett i längden ekologiskt hållbartsamhälle.Herr talman! Den regionalpolitiska debatteninnehåller alltifrån övergripande regionalpolitiskaåtgärder till många detaljer, t.ex. EG-anslutningoch tal för den egna regionen och bygden. Allaanföranden och förslag är lika viktiga. Själv hadejag litet svårt att välja. Jag är född i , jag bor i och representerar länoch jag är styrelsemedlem vidglesbygdsmyndigheten. Allt detta är väldigtangeläget att föra fram i en regionalpolitisk debatt.I mitt hemlän, , är läget väldigt allvarligtnär det gäller arbetsmarknaden.