prot · GF0918 · 1991-11-05 00:00:00 — Jag tackar även för det här svaret frånutrikesministern.Det är tydligen så att över huvud tagetinte är intresserat av en fredslösning, alltså av attVästsahara skall ha rätt till sitt självbestämmande.Hela FNs fredsplan, som skulle träda i kraft den 6september , har av saboterats på en radområden.FNs specielle representant för , somskulle ha tillträtt , har ännu intetillåtits komma dit. FN-transporter till Västsaharavia den hamn som finns stoppas av marockaner.Någon reduktion av de marockanska militärastyrkorna, som uppgår till 200 000 man, har ännuinte skett.Jag skulle kunna fortsätta att räkna upp det enaexemplet efter det andra. Det märkliga är denbedövande tystnad som råder trots att ett land sombevisligen skrivit under fredsöverenskommelsenhelt struntar i den. Det är för mig obegripligt. Jagär en av dem som gläder sig mycket åt att FNsauktoritet har återupprättats, om uttrycket tillåts, ioch med det initiativ som man tog när det gälldeIraks ockupation av . Men är det heltplötsligt tyst, och det är obegripligt för mig.Jag har läst utrikesministerns tal i FN, som jagtyckte var bra, men jag har där inte kunnat finnanågonting om just det här brottet, som nubegår. Om FN med sin pondus nu inte fortsätter attdriva detta finns en risk att det slår tillbaka så attFN hamnar i den situation som man befann sig iföre Kuwaitkrisen.Anf. 31 Utrikesminister ():Fru talman! har, som framgår av mitt svar,inte varit tyst. Vi uttrycker vår oro både i New Yorkoch här hemma; har givit migtillfälle att framföra våra synpunkter på det härområdet i kammare.Jag gör ändå inte en riktigt lika pessimistiskbedömning av den utveckling som förestår somBertil Måbrink. Jag tror trots allt att FNs auktoritetoch det stöd FN har såväl av stora, ledandenationer som av mindre nationer som inte väjer föratt säga vad de tycker, kommer att medföra att detblir FNs fredsplan och FNs roll som kommer att geutslag i den här konflikten.Anf. 32 ():Fru talman! Att döma av det som har redovisats isvar på olika frågor när det gäller detutrikespolitiska agerandet tycker jag att regeringenär offensiv -- jag kan gott säga det.Ingen har bestridit att på det här sättetbryter mot den uppgjorda fredsplanen, inte ensutrikesministern. Med tanke på vilken kraft manvisade när det gällde borde man väl göra detockså här -- jag menar inte att man skall ockuperaMarocko, men man måste väl ändå börja ställaultimatum också till . har skrivitunder, och fr.o.m. skallfolkomröstningen genomföras. Hur skall manhinna åstadkomma det, under de här förhållandenaoch med det sabotage och den bojkott somMarocko nu bedriver?Alla vet -- både FNs och -- attMarocko inte vill ha ett självständigt Västsahara.Det är så, utrikesministern! Desto mer angeläget dåatt sätta press på Marocko.Anf. 33 Utrikesminister ():Fru talman! FNs förmåga till konfliktlösning ser vinu manifesterad på en lång rad områden på jordenskarta. Det är ganska imponerande att se vad FN-samfundet nu är berett att ta på sig av ansvar. Detär mycket viktigt att detta också fortsätter på detsätt som är bestämt i denna fråga. Jag äravslutningsvis något mer förhoppningsfull än BertilMåbrink att så kommer att ske även här.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1991/92:62 om klarläggandeav IB-affärenAnf. 34Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkainitiativ jag avser ta för att underlätta att detslutgiltiga klarläggandet av IB-affären enklast ochsnabbast skall komma till stånd.Låt mig först erinra om att den promemoria JohanLönnroth refererar till är en promemoria frånförsvarsdepartementet som tillkom på uppdrag avkonstitutionsutskottet.Anledningen till detta var att utskottet, i vilket jagsjälv var ledamot , beslutat attgranska regeringens kontroll av den militäraunderrättelse- och säkerhetstjänsten i sin helhetefter anmälan av dåvarande riksdagsledamoten --och dåvarande partivännen till ,höll jag på att säga; jag vet inte hur det förhåller sigmed det just nu -- Bo Hammar.I promemorian redovisades bl.a. delar avförsvarsutskottets betänkande (FöU 1973:25) medanledning av utskottets särskilda granskning av dens.k. För tydlighets skull vill jag redovisavad utskottet skrev bl.a. i sitt betänkande:''Beträffande registren hos rikspolisstyrelsenssäkerhetsavdelning samt försvarsstabenssäkerhetsavdelning och särskilda byrå konstaterarutskottet att de inte har karaktären avåsiktsregistrering. ''I min egenskap av vice ordförande ikonstitutionsutskottet drev jag på hårt för att få dendåvarande regeringen att lämna ut så mycketmaterial som möjligt.Jag avser att noga sätta mig in i tillgängligt material.Om det finns ytterligare oklarheter skall jagundersöka möjligheten till offentliggörande avsådan information som kan undanröja dessaoklarheter.När det gäller den s.k. sjukhusspionaffären iGöteborg har regeringen på mitt förslag beslutat attsläppa hemligstämplade handlingar. Det rörsig om material från justitiekanslerns utredning.Framtiden får sedan utvisa om det genom min ellernågon annans försorg kan läggas ytterligarepusselbitar på bordet kring dessa händelser.Anf. 35 ():Fru talman! Jag vill först säga att det är mycketroligt att få äran att första gången tala inför Sverigesförsta kvinnliga talman.Jag vill också tacka försvarsministern för svaret.Inspirationen till min fråga fick jag av en intervjui . I artikeln ansågAnders att hemligstämpeln har använts förofta, och han sade att han vill arbeta för ökadöppenhet. Jag såg också iprogrammet Kalla fakta i TV4, där han sade att hanville utreda IB-affären.Sedermera släpptes hemliga bilaga från1979. Det noteras med tacksamhet. Men jag måstesäga att jag inte tycker att innehållet är särskiltintressant. Jag undrar varför man inte kunde lämnaut det tidigare. Det är egentligen en rad frågor somställs. säger bl.a. följande. är ett begrepp som enligt minmening kan vara förtjänt av en närmareundersökning. Bl.a. bör utredas om denverksamhet som döljer sig bakom begreppet är tillalla delar förenligt med beslut omfördelning av arbetsuppgifter mellan den militäraoch den polisiära säkerhetstjänsten. Det här haraldrig utretts. Det är en fråga som fortfarande äroklar.Gullnäs är också osäker på Synnergrens roll. Såsent som i förrgår intervjuades general . Han sade att attsjukhusspionen är ointressant, men turbulensenbakom beror på att , regeringen och LObildade en hemlig organisation. Det är fortfarandehemligt om det här var en del av IB. Synnergrentyckte att man borde avhemliga det här.Synnergren säger vidare att med IB efter det att han lämnadechefskapet är oklart och borde utredas.Mot bakgrund av det här tycker jag att AndersBjörcks formulering ''om det finns ytterligareoklarheter'' strider litet grand mot de tydligamarkeringar har gjort tidigare imassmedia om att det fortfarande finns oklarheter.Finns det inga oklarheter?Anf. 36 Försvarsminister ():Fru talman! Ett av mina första ärenden var attsläppa loss handlingar som rörde en organisationsom konkurrerade med IB . Det harjag sedan följt upp med att föreslå regeringen, somfattar det slutgiltiga beslutet, att släppa dehandlingar som finns inom departementet om denså uppmärksammade sjukhusspionaffären iGöteborg. Jag tycker ändå att den nya regeringensinställning på den här punkten starkt kontrasterarmot hemlighetsmakeriet i den gamla regeringen.Det vill jag gärna säga.Det finns med all säkerhet ytterligare oklarheter.Det tar emellertid tid att gå igenom dessa och se vadsom kan släppas. Jag är beredd att göra det. Menjag måste säga att mina första veckor somförsvarsminister framför allt har ägnats åt att få igång en försvarsberedning med tanke på att det intefinns något försvarsbeslut. Jag tycker att det ärrimligt att detta har getts prioritet. Trots detta harvi således hunnit med att visa en ökad öppenhet.Jag känner till de uppgifter som förreöverbefälhavaren har lämnat vadgäller IBs tillkomst. Jag är självfallet beredd atttitta ytterligare på detta och se vad som kansläppas.Fru talman! Slutligen vill jag göra reflexionen attdet som fanns i en del av de papper som rördesjukhusaffären kanske inte var så upphetsande.Det är tyvärr någonting som drabbar månganyfikna människor. Verkligheten är kanske intelika upphetsande som man ibland har trott. Mendet är faktiskt ingenting som jag kan göra någontingåt.Anf. 37 ():Fru talman! Jag förstår att den nya regeringen harviktiga akuta uppgifter att ägna sig åt. Men medtanke på att försvarsministern har varit så oerhörtaktiv när det gällde att ställa krav på den förraregeringen i den här frågan, förväntar jag migfaktiskt flera initiativ.Jag har också mycket länge delat uppfattningen attsjälva sjukhusspionaffären i sig var ganskaointressant och nästan litet löjlig. Jag känner nästanalla de inblandade personerna, och jag tycker atthela historien har något pajasartat över sig.Däremot tycker jag att det Synnergren säger iintervjun i -- vilket är saker somtidigare antytts -- är synnerligen allvarligt. Jag ärsäker på om hade suttit kvar ikonstitutionsutskottet hade han krävt papperen påbordet omedelbart.Anf. 38 Försvarsminister ():Fru talman! Det hade jag säkert gjort. Med en nyregering hade det säkert varit större möjlighet tillframgång än det var tidigare.Eftersom den nya regeringen har en klar strävanefter öppenhet på det här området, vill jag säga attdet finns en gräns. Jag vill säga detta redan nu såatt det inte uppstår några oklarheter och så att intenågon blir besviken. Det är naturligtvis så -- vilketjag inte tror att alla förstår -- att det finns saker somrör dagen som man inte lämnar ut. Om man har enunderrättelse- och säkerhetstjänst är detnaturligtvis slöseri med skattebetalarnas pengar omvi för omvärlden avslöjar hur en sådan verksamhetarbetar. Där går en mycket bestämd gräns. Jagkommer icke att medverka till att uppgifter som rörrikets säkerhet lämnas ut. Jag kan försäkra JohanLönnroth att på de områden som han berörkommer jag att återkomma och göra vad jag kan.Anf. 39 ():Fru talman! Jag läste också att enhistorieforskare -- jag tror att han heter --uttalade vissa förhoppningar om att det med vårnya försvarsminister skulle bli ökad öppenhet omden svenska säkerhetstjänsten. Han jämförde medCIA och KGB, om vilka man nu vet mycket. Hanansåg att det föreligger en förunderlig slutenhet iSverige om vår säkerhetstjänst.Jag tycker att det som försvarsministern sade påslutet strider en del mot den attityd som jag tyckermig ha märkt hos förut. Varför kanvi åtminstone inte vara lika öppna som densovjetiska och amerikanska regeringen i dessafrågor?Anf. 40 Försvarsminister ():Fru talman! Det vore djupt oansvarigt av mig attgå ut och berätta hur vi bekämpar terrorism. Detskulle innebära att man i praktiken släpper frittinformation om hur vi skyddar vårt lands säkerhet,hur vi ser till att vi har den information som jubehövs för att kunna fortsätta att bedriva vårneutralitetspolitik. Det är något somdefinitionsmässigt skall hållas inom en liten krets.Det finns också instrument för att ge informationparlamentariskt om t.ex. detta. Det kommersjälvfallet att fortsätta.Däremot är jag beredd att sprida så mycket ljussom möjligt när det gäller vad som har hänt i detförflutna. , om man skulle avslöjadagens aktiviteter skulle man dess värre kunnaskada enskilda människor.Anf. 41 ():Fru talman! När det gäller att bekämpaterrorismen är det självklart att det måste finnas enhemligstämpel på sådant som kan skadaverksamheten mot terrorism . Vi skall inteheller skada människor som har varit inblandade.Men det finns här frågor som handlar omåsiktsregistrering av oskyldiga människor. Det ären fullständigt löjeväckande registrering avvänstersympatisörer, både socialdemokrater,medlemmar av mitt parti och andravänstermänniskor i . Jag är övertygad omatt försvarsministern kan skilja på dessa bådasaker -- att bekämpa terrorism och att bedriva dentyp av åsiktsregistrering och dubbel bokföring somhar förekommit.Anf. 42 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tror aldrig att jag kommer att göraJohan riktigt nöjd, men jag kan i varjefall försäkra att den nya regeringen kommer att visalångt större öppenhet än den tidigare på de härområdena. Vad vi har börjat med tycker jag är enklar indikation om en ny linje i dessa frågor.Anf. 43 ():Fru talman! Jag vill bara avsluta med att säga attjag skall bevaka detta. Jag hoppas att den nyaförsvarsministern skall leva upp till det han sade nu.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:77 om svenskförsvarsindustriAnf. 44 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen kommer att verka för ett långsiktigtbesked om svensk försvarsindustri. Frågan är ställdmot bakgrund av att Swedish Ordnance varslat ca800 anställda i om uppsägning.En parlamentarisk beredning har tillsattsför att fortlöpande informeras om de övervägandensom görs under arbetet med regeringensproposition om totalförsvarets fortsatta inriktning.Propositionen kommer bl.a. att behandlaförsvarsindustrin. Någon särskild propositionkommer således inte att lämnas.Jag har lämnatkompletterande anvisningar till överbefälhavarenför programplan för perioden /93--1996/97 fördet militära försvaret. Överbefälhavaren skall bl.a.redovisa försvarsindustriella konsekvenser mot eninriktning som framgår av de kompletterandeanvisningarna.Jag kan av naturliga skäl inte föregripa pågåendearbete. Givetvis kommer utvecklings- ochproduktionskapaciteten inom helaförsvarsindustrin att vägas in i regeringens fortsattabedömningar och förslag.Anf. 45 (nyd):Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag liksom deanställda i Swedish Ordnance och vill halitet mera kött på benen. Det finns möjlighet attunder innevarande budgetår ge tilläggsanslag tillföretaget. Har något sådant övervägts?Anf. 46 Försvarsminister ():Fru talman! Läget är att min företrädare beställdeförsvarsmateriel för av pengarsom inte fanns och inte finns. Det är materiel somde ansvariga försvarsgrenscheferna säger sig intebehöva och i varje fall inte vilja betala för. Dethandlar således inte om att lägga ut nyabeställningar utan om att finna 1,5 miljard kronorunder innevarande budgetår. Om jag kan få tips omhur man skall klara av det från någon i kammarenvore jag utomordentligt glad och tacksam.Det tog den nya regeringen att tillsätta enny försvarsberedning. Det är ett svenskt rekord, frutalman, alla kategorier. Jag kan försäkra StenSöderberg att det nu går med en rasande fart. Viskall göra allt vad vi kan för att det skall bli såsnabba besked som möjligt. Men det slutgiltigabeskedet lämnas inte av mig utan av Sverigesriksdag.Om det finns några pengar skall vi självfalletanvända dem i enlighet med de nya principerna omkvalitet före kvantitet, vilket är positivt ur svenskförsvarsindustris synpunkt. Men först skall någontala om för mig var jag kan hitta 1,5 miljard i friskapengar under innevarande budgetår.Anf. 47 (nyd):Fru talman! Jag vill hjälpa försvarsministern litetpå traven. Jag vet att han är mycket snabb, menibland kommer han efter med planet.Vi har en freds- och krigsorganisation i det härlandet som vi kan göra en hel del av. Vi har mycketav ärtsoppa och kängor. Jag tycker att vi skulleskära ned en tredjedel av brigaderna, en tredjedelav territorialförsvaret och man skulle även se överen tredjedel av hemvärnet. I stället skulle man satsapå ny teknologi. Under Kuwaitkrisen såg vi att denhär typen av enkelt krigförande inte har någonframtid. Med hjälp av de åtgärder jag räknade uppfår vi fram 3 miljarder.Anf. 48 Försvarsminister ():Fru talman! Så enkelt är det inte. Jag är nu anfallenfrån alla håll med vanligaste vapen,overheadapparaten, som snart ärstandardutrustning i både kommun, försvar ochhemvärn för att jag skall göra precis motsatt detsom föreslog. Man vill att jag skallöka, öka och öka på fredsorganisationerna ochbehålla vartenda förband. Man hotar med eld ochsvavel över mitt, regeringens och riksdagenshuvuden om detta icke sker.Om vi nu skulle följa förslag skullevi icke tjäna ett enda öre under innevarandebudgetår. Erfarenheten av deförbandsneddragningar som sker på tre orter ilandet visar att det tar innan det gereffekt. Människor kan plötsligt inte ställas på barbacke och kaserner kan inte rivas ner och jämnasmed marken. Besparing av förbandsnedläggningartar faktiskt ett par år.Anf. 49 (nyd):Fru talman! Jag hade hjälp av ifolkpartiet med att räkna fram dessa siffror i gårkväll. Jag har stor tilltro till hans kunnande i saken.Jag skulle även vilja gå över till en annanfrågeställning. Det gäller den alternativasysselsättningen för folket i och SwedishOrdnance. Jag skulle vilja ha litet mera kött påbenen även i den delen.Anf. 50 Försvarsminister ():Fru talman! Vi har tillsatt en försvarsberedning,där samtliga partier i är representeradeinkl. Jag kan försäkra att där finnsalla möjligheter att försöka komma med godaargument och påverka. Jag kan icke, vare sigformellt eller reellt, stå i talarstol i dagoch dela ut pengar till någon ort, något förbandeller något företag. Jag tycker att det är ärligt attsäga detta här och nu.Det finns som jag sade ett stort antal människorsom tycker att man av olika skäl icke skall ge ett öretill de företag som representerar, avhistoriska och aktuella skäl. Man anser att vi istället skall köpa utifrån. Det är den enaextremuppfattningen. Jag delar den inte, mennågra pengar att dela ut på regeringens vägnar finnsfaktiskt inte.Anf. 51 (nyd):Fru talman! Jag har tagit del av attförsvarsministern har haft anledning att funderaöver att använda AMS-medel för det härändamålet. Jag vill till slut skicka med ett litet tips.Kommuner, landsting och statliga organisationerhar byggt mycket ovan jord. Man kan se mångavackra fastigheter. Under jord har man inte gjortnågonting, liksom i andra länder. Det finnsteknologi och möjlighet att renovera det svenskavattenledningssystemet. Det behöver renoveras . Jag var nere i Smålanden vecka. Smålänningarna har många goda idéer.Älmhults bruk och har teknologitillsammans så att de kan klara en renovering av detsvenska vattenledningssystemet. Där finns enmöjlighet att använda AMS-medlen.Anf. 52 Försvarsminister ():Fru talman! vänliga och korrektaord om smålänningar instämmer jag mycket gärnai. Jag kan försäkra att jag också jagar, med fredligamedel, arbetsmarknadsministern just nu för att fåde AMS-medel till försvaret som vore bra och somskulle kunna klara sysselsättningen , som StenSöderberg så riktigt är ute efter.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:56 om beskattningenav småbarnsmammorna och bidragen tilldaghemmenAnf. 53 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att inför redovisa deberäkningar som ligger till grund för mitt påståendei ett tal att ''de skattersmåbarnsmammorna betalar in när deförvärvsarbetar räcker för att finansierasubventionerna till dagis''.Låt mig börja med en mycket enkel kalkyl.Genomsnittsinkomsten för de förvärvsarbetandesmåbarnsmödrarna är . Dentotala inbetalningen av direkta och indirektaskatter samt sociala avgifter kan uppskattas tillomkring . Den summan överstiger klartden genomsnittliga subventionen av barnomsorgenvid genomsnittligt antal barn.I en mer fullständig kalkyl bör naturligtvis flerhänsyn tas. Ofta görs beräkningar av detta slag föratt kunna jämföra det ekonomiska utfallet av ettalternativ med förvärvsarbete och barnomsorg medalternativ där mamman stannar hemma under ettantal småbarnsår.För att vid en sådan jämförelse få ett rättvisanderesultat måste också på intäktssidan beaktas bl.a.den förvärvsarbetandes bidrag till vinsten ocheffekten av förvärvsavbrott påproduktivitetsutvecklingen. På kostnadssidanmåste hänsyn tas bl.a. till minskade utbetalningarav bostadsbidrag och minskade kostnader föröppen förskola och deltidsförskola. Självklartmåste man också väga in de merkostnader för statoch kommuner som förvärvsarbetet kan komma attmedföra, t.ex. i form av ökade kostnader i sjuk- ochföräldraförsäkringen.Några fullständiga kalkyler av det slag jag härantytt har såvitt jag känner till inte gjorts. Olikaaspekter har dock belysts i skilda studier, t.ex.''Barnomsorg -- en dyrgrip?'' som givits ut avKommunförbundet och ''Hur påverkarföräldraledigheten lönerna?'' av MarianneSundström (publicerad i Ekonomisk debatt nr3/1991). En alldeles färsk rapport av intresse isammanhanget är ''Marginaleffekter ochtröskeleffekter -- barnfamiljerna ochbarnomsorgen'' av ekonomerna ochKjell . Den publiceras av ,Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi.Min bedömning är att den bild som den enklakalkylen ger förstärks av att beräkningengörs på ett mer fullständigt sätt.Jag vill understryka att min slutsats avsergenomsnittet och därmed också den totalasituationen. Självfallet finns i populationen enbetydande spridning, såväl vad gällerförvärvsinkomster som kostnader förbarnomsorgen.Anf. 54 ():Fru talman! Jag tackar socialministern för försöketatt svara på min fråga. Här betonades flera gångeratt det var en mycket enkel kalkyl. Jag vill hävda attden är alltför enkel för att vara korrekt.Till att börja med sägs att den totala inbetalningenav direkta och indirekta skatter samt socialaavgifter kan uppskattas till . ochatt denna summa klart överstiger dengenomsnittliga subventionen av barnomsorgen vidgenomsnittligt antal barn. är vi uppe på högremarginalkostnader. Men här förutsätter man att närsmåbarnsföräldrar förvärvsarbetar på den öppnamarknaden, skall all deras skatt och deras socialaavgifter gå till barnomsorgen. Men vem skall dåbetala försvaret, rättsväsendet och skolor? Deträknar man bort, och det är fullständigt orimligt.Om det statsfinansiellt skulle löna sig, skulle detjäna in dessa ytterligare säg , som är dengenomsnittliga kostnaden , utövervad vi andra betalar i skatt till olika offentligaändamål.De marginella kostnaderna ligger på över 100 000kr. Där kan man peka på att detabsolut inte skulle löna sig, vare sig ur statens ellerkommunens synpunkt. Det var den statsfinansiellasidan.När det gäller frågan om det är samhällsekonomisktlönande eller ej kom socialministern in på att manäven måste beakta den förvärvsarbetandes bidragtill vinsten och effekten av förvärvsavbrott påproduktivitetsutvecklingen. Men då skall manockså räkna med att bara ungefär två tredjedelar avplatserna på daghemmen är besatta. Den reellakostnaden för varje barn på daghem ligger faktiskt50 % över detta genomsnitt på . Det visaratt det är ytterligt diskutabelt i vilken utsträckningdetta skulle vara lönande. Socialministern säger attden bild som den enkla kalkylen ger snarastförstärks av att beräkningen görs på ett merfullständigt sätt. Jag vill hävda att det är tvärtom.Anf. 55 Socialminister ():Fru talman! Trots att är professor inationalekonomi snor han nu in sig i en del konstigainvändningar. För det första har jag inte ens försöktatt göra någon samhällsekonomisk bedömning nu.Om jag skulle göra det skulle den visa ett mycketmer positivt utfall än den offentligfinansiellabedömning som jag har gjort och som frågan gäller.Det kommer också att framgå av den rapport somESO publicerar senare i veckan.Jag har heller inte uttalat mig om den marginellakostnaden, dvs. kostnaden för tillkommandedaghemsplatser. Där finns det mycket olika utfall ihela landet. Bygger man centralt i ettnytt hus blir kostnaden självfallet högre än om mantar i anspråk ett äldre hus någonstans ute på landet.Det är närmast självklart.Jag har uttalat mig om det totala utfallet, och då ärfaktiskt detta med kostnader för försvar,rättsväsende och skolor ointressant. Om de härsmåbarnsmammorna väljer att stanna hemma,måste vi ändå ha försvar, rättsväsende och skolor.Jag kan inte inse att kostnaderna för försvaret,rättsväsendet eller skolorna stiger av attmammorna förvärvsarbetar i stället för att stannahemma.Anf. 56 ():Fru talman! Vad beträffar densamhällsekonomiska kalkylen är ju socialministerni sitt svar inne på att man skall beakta deförvärvsarbetandes bidrag till vinsten och effektenav förvärvsavbrott på produktivitetsutvecklingen.Det har ingenting med den finansiella sidan attgöra, utan det är den reella ekonomiska sidan.