prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Livsmedelspriserna torde sättas avutlandskonkurrensen och därmed av gränsskyddet.Om bönderna tvingas att exportera vissakvantiteter med förlust, har de ingen möjlighet attfinansiera den genom att höja det inhemska priset.Vill man ha ned det inhemska priset, kan man --som redan sagts här och sommiljöpartiet har föreslagit allt -- sänkamomsen på maten. Vi har föreslagit sänkt moms påbasmat och motsvarande höjning av andra varor.Att minska skatten på det mest oumbärliga,nämligen mat, och höja den på sådant som är meraumbärligt är enligt vår mening ett riktigt och suntbeslut. Dessutom vill en stor majoritet av svenskafolket ha det så. Varför kan då inte svenska folketfå det så som man vill ha det?Per-Ola sade någonting som jag gärna villkommentera. Han talade om EG ochkonkurrenslagstiftningen. I och för sig tycker vimiljöpartister att om EG har bra lagar skall vinaturligtvis ta efter och lära avdem. är det väl inte säkert att de beloppsgränsersom gäller i EG är lämpliga för . Det kanhända att vi behöver andra beloppsgränser i ett litetland med mindre marknader, speciellt för det sominte så lätt kan röra sig över gränserna.Men talar om när vi blirmedlemmar av EG. Vi vet inte om vi blirmedlemmar. Jag skulle föreslå att sitt språkbruk och säger om vi blirmedlemmar i vet inte om vi blir insläppta i EG, även om detfinns många som säger att vi blir det. Vi vet inte omsvenska folket i en folkomröstning kommer attrösta för att vi skall gå in i EG. Vi vet alltså inte såmycket, och jag tycker inte att vi skall med någotslags ordmagi försöka övertyga folk att detta ärbara en tidsfråga, utan det är en öppen fråga.Jag håller däremot med när detgäller samarbete medsocialdemokratin. Det är klart att det är enintressant fråga hur mycket samarbete man tål.Men skall vi ju tala om centernssamarbete med socialdemokratin påenergiområdet. Då får vi anledning att tala om hurmycket samarbete trovärdighet tål pådetta område. har ju tidigare velatprofilera sig som ett miljöparti på energiområdet.Herr talman! Det behövs en konkurrenslagstiftningpå miljöns och solidaritetens villkor. I detavseendet har utskottet enligt min uppfattning intelyckats åstadkomma några som helst framsteggenom det föreliggande betänkandet.Jag yrkar bifall till de reservationer jag redannämnt. Bifalls de, skulle ändå något ske som pekarmot en ökad omsorg om naturen och ett merasolidariskt samhälle.Anf. 122 ():Herr talman! Först ett tack till för devänliga orden. Det var för väl att vi fortsatte vidaretill samma utskott, så att vi kan fortsätta att ha vårakonsumentvänliga debatter i näringsutskottet nu.Däremot vill jag inte hålla med om att en renmarknadsekonomi utan regleringar är enbart tillfördel för konsumenterna. Det är väl också skälettill att man i de allra flesta länder, även i dem somär mer marknadsekonomiskt inriktade än ,har regler som rättar till de felaktigheter sommarknadsekonomin brukar ställa till med.Jag vill börja med att yrka bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande och avslag påsamtliga reservationer. Första delen avbetänkandet och reservationerna 1--16 behandlarfrågor om förstärkt konkurrenspolitik medutgångspunkt bl.a. i propositionen Näringspolitikför tillväxt och ett antal motioner i anslutning tillden samt ett antal motioner från allmännamotionstiden.Vi är ju tydligen inom alla partier helt överens omatt vi behöver ha en fungerandekonkurrenssituation inom alla branscher. Vad vidäremot inte är överens om är i vilken utsträckningvi kan avvakta konkurrenskommitténs arbete.Större delen av dess arbete kommer att redovisas isommar. Sedan följer en remissomgång, ochdärefter skall den regering som tillträder efter valetskriva en proposition. Det tar alltså , menväldigt mycket är på gång.Jag kan för tids vinnande bara konstatera att i stortsett samtliga frågor som tagits upp under det häravsnittet kommer att behandlas avkonkurrenskommittén eller har behandlats i andrautredningar. Kommittén kommer också att få ettförlängt förordnande för att utredakonkurrensfrågorna inom den offentliga sektorn,främst inom kommunerna, vilket kanske vara ettlitet svar till . Det är alltså ett arbetesom sätts i gång med omedelbar verkan när man harskrivit färdigt det nu pågående betänkandet, vilket,om jag är riktigt underrättad, sker nästa vecka.Vi kan alltså se fram emot ett förslag om enmoderniserad konkurrenslag. I arbetet härmedingår också förslag om myndighetsstrukturen inomkonkurrensområdet.Den andra delen av betänkandet behandlarproposition nr 147 om en förstärkt konkurrens pålivsmedelsområdet. Debatten i det avseendet äregentligen en fortsättning på den debatt som harhållits här omjordbruksfrågorna och i vilken man också berördedenna fråga . Huvudfrågan är hurförra årets beslut om förändring och avreglering avjordbrukspolitiken skall kunna få genomslag ikonsumentpriserna.De frågor som berörs i denna proposition är förbudmot marknadsdelning och exportsamverkan. Denkritik mot förslagen som framförs i reservationernariktar sig dels mot tidpunkten för genomförandet,dels mot att endast en del av livsmedelskedjanberörs. Men i båda de här frågorna är förslagen avavhängiga av genomförandet av avregleringen avjordbruket. Om det skall bli någon egentlig effekti konsumentledet måste dessa frågor få genomslagsamtidigt som avregleringen sker. Därför kan viinte avvakta konkurrensutredningen. Det kommeratt ta kanske innan den är klar med denkommande konkurrenslagstiftningen.Jordbruksutskottet får väl betraktas som denverkligt sakkunniga instansen på det här området.Egentligen tycker jag att det är märkligt att det intehar fått behandla frågan fullt ut. Det har dockavgivit ett yttrande till näringsutskottet, ochnäringsutskottets majoritet instämmer i stort sett iden bedömning som jordbruksutskottet har gjort.Jordbruksutskottets mening är alltså att det ärangeläget att införa ett förbud mot gemensamfinansiering av underskott vid export avjordbruksproduker. Varken det ellernäringsutskottets majoritet kan finna att förslagetskulle vara särskilt oklart formulerat. Som GudrunNorberg påpekade har vi också skrivit innödvändigheten av att lantbruksstyrelsen följerutvecklingen på köttsidan.Nic och flera andra talare har tagit uppfrågan om sektorslagstiftning. En sådan berör baraen del i det hela, och det hade naturligtvis varitönskvärt att få en lagstiftning som rör helalivsmedelskedjan från producent till konsument vidett och samma tillfälle. Det var nu tyvärr intemöjligt, av det skäl som jag nämnde tidigare, dvs.nödvändigheten av att de beslut som vi träffadeförra året får direkt genomslag.Per-Ola kan knappast neka till att ävenom det nu råkar vara så att en del av -- inte allt --av verksamheten i de branscher som berörs drivs ikooperativ form, kan vi inte bortse från att det ivissa delar råder en monopolliknande situation.Konkurrenskravet måste gälla även omverksamheten råkar vara kooperativ.Som mycket väl vet stöder jagden kooperativa verksamheten i alla lägen där detär försvarbart. I det här fallet tycker jag inte kan göra undantag för kooperationen. Påsamma sätt kommer vi förmodligen att få taställning till konsumentkooperationen när detgäller en del av de frågor som kommer upp isamband med konkurrenskommitténs förslag.Kooperativ kan aldrig bilda monopol, sade Per-OlaEriksson. Men vad kallar han då den situation sområder exempelvis inom mjölkbranschen? I vart fallär den monopolliknande, och det är småmöjligheter för någon ny intressent att ta sig in i denbranschen.Detsamma gäller på slakterisidan. För ett parmånader sedan fick vi uppleva att de småslakteriersom har byggts upp utsattes för att de storaslakterierna gjorde illojala uppköp för att de förrainte skulle kunna få produktleveranser. Inte hellerdet är något som främjar konsumentpriserna. Detär konsumenterna som får betala de överpriser somScan i det fallet betalar till djurprodukterna.Jag tror att när den här lagstiftningen väl har satts isjön och börjat fungera, så att man verkligen får sehur den används, kommer mycket av oron att läggasig.När det gäller exportsamverkan finns det riktlinjersom säger av marknaden kan samverka.Därutöver blir det för stora koncentrationer. Vi harnär det gäller marknadsdelning sagt att det i vissafall kan vara angeläget att se litet mildare påregleringen.Jordbrukets myndigheter kommer att följautvecklingen av exportfinansieringen, och jag ärövertygad om att vi när vi diskuterar den här frågannästa gång kommer att se att den har haft engynnsam effekt för konsumenterna. Det är ocksåfaktiskt också det som är meningen. En avsikt medavregleringen på jordbrukssidan är ju att den skallfå genomslag även i konsumentpriserna.Anf. 123 () replik:Herr talman! Det är tydligen så att den senatimmen kräver sin tribut även av en stridbar kvinnasom . Det var ett matt försökatt försvara regeringens position som vi fick lyssnatill.Jag lade fram fem goda grunder för att moderatasamlingspartiet tagit den ställning som vi tagit närdet gäller den livsmedelspolitiska lagstiftningen.Inte någon av dessa punkter fann Inga-BrittJohansson skäl att beakta. Det lagstiftningsförslagsom regeringen framlagd har ett innehåll som jagsåsom politiker och yrkesman på det juridiska fältetmed stor glädje ser fram emot att få arbeta med iframtiden. sade att när det välhar satts i sjön och börjat fungera blir allting så bra.Jag ser i den lagstiftningens brister enaståendemöjligheter för fingerfärdiga jurister attmanipulera de avsikter som möjligen kan hafunnits, och det är ett mycket starkt skäl för attdenna lagstiftning inte borde ha kommit nu.Vi står inför internationella rörelser på detlivsmedelspolitiska området som vi mycket välhade kunnat avvakta. Vi har sagt tilllivsmedelsindustrin bl.a. att dess roll skall spelas iett internationellt scenario där man erbjuds enmarknad på omkring 340 miljoner människor, menalldeles klart är att den livsmedelspolitiskaindustrin måste få tillfälle att växa sig stark genomatt exempelvis samverka i export.Herr talman! inlägg var intemycket till stöd för den majoritet som harformulerat näringsutskottets betänkande.Anf. 124 () replik:Herr talman! Att försökte,om jag förstod henne rätt, att lugna mig med attkonkurrenskommittén kommer att ta upp fråganom de tekniska monopolen. Jag vill gärna att honbekräftar detta. Jag tycker att det är viktigt,eftersom detta såvitt jag förstår är ett nästan totaltförsummat område. Man får icke blanda ihopmonopolverksamhet och konkurrensverksamhet isamma företag, i varje fall inte om det äroffentligägt. När det gäller tekniska monopol finnsdet mycket starka skäl för att de skall stå på ett ellerannat sätt under demokratisk kontroll och skallverka med stor öppenhet.Så sker inte . köper uppdetaljdistributioner i olika kommuner ochbehärskar därigenom totalt priset på elektricitet.Naturligtvis vet de var vissa smärtgränser går så attdet inte blir uppror i kommunen. Det är ett osuntsystem att ett företag som håller på attbolagiseras och sitter i , skall ägadetaljdistributionen i låt oss säga min gamlahemkommun, , och sätta elpriser därenligt sina godtyckliga bedömningar. I denallmänna kommunala ekonomiska krisen säljerkommun efter kommun ut sina elverk till Vattenfallför att skaffa pengar till andra investeringar. Dettaär ett exempel på hur man totalt försummarproblematiken kring naturliga monopol.När det sedan gäller exportfinansieringen ochlivsmedelslagstiftningen efterlyser jag fortfarandekonsekvensanalyser. Det finns ingenkonsekvensanalys, och jag tror att föreställningenatt det uppstår stora vinster om man skulle hindrajordbrukskooperationen att gemensamt finansieraviss export är felaktig. Ingen har sagt mig varför detskulle leda till höjda livsmedelspriser. Jag tror attpriserna sätts av utlandskonkurrensen ochingenting annat. Vi tycker, liksom flera andra, attden här lagstiftningen inte skall sättas i sjön ,utan först när konkurrenskommittén har jobbatfärdigt med de andra områdena.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort eftersomkvällen är sen. Jag har vid ett antal tillfällen haftanledning att samarbeta med kooperativa frågor. Av den anledningen kännsdet litet otillfredsställande att Inga-BrittJohansson har svikit den linje som hon annars hararbetat för. Jag tror att hon tycker det själv också.Hon gjorde ett närmast pliktskyldigt försök att yrkabifall till utskottets betänkande och därmed äventill regeringens förslag.Hon sade att man inte kan avvakta medkonkurrensutredningen. Egentligen kan man det.Det finns även skäl att göra det för att få en samladlagstiftning på det här området. Men det är nog så,, att 1990 årsjordbrukspolitiska beslut inte riktigt blev som densocialdemokratiska regeringen ursprungligen hadetänkt sig.Det blev en majoritet här i somkorrigerade i regeringens förslag. försöker man,, att korrigera det och att ta igen detman inte hann göra . Det skapar ryckighet ochleder till särbehandling.Sedan säger att man inte skallgöra undantag för kooperationen. Men det är jujust precis det ni gör. Ni gör undantag förkooperationen på ett speciellt område. Varför görni det? Vad finns det för anledning att göra dettaundantag när vi har en konkurrenslagstiftning somgäller för det här området från ? Räckerdet inte med den konkurrenslagstiftningen? Tror niinte på den? Eller vad beror det på?Jag började med att säga att vi har samarbetat inågra frågor när det gäller att stärka stödet tillkooperativ utveckling och agerat för att få fram depengarna. Jag vill ställa en fråga till Inga-BrittJohansson: Hur känns det nu att bara någramånader senare agera i en fråga som går stick i stävmed de intentioner som vi haft i andrasammanhang? Hur känns det att göra ett avstegfrån de kooperativa principer som Inga-BrittJohansson i andra sammanhang bekänner sig till?Jag tycker att det är allvarligt attsocialdemokraterna, som ibland talar omkooperation, på det här sättet försöker bidra till attriva broar mellan de partier som arbetar för enkooperativ utveckling och för de kooperativaföretagen, som är en viktig del i svenskt näringsliv.Anf. 126 () replik:Herr talman! Som jag sade i mittinledningsanförande har vi i liberalernamånga gånger ställt krav på att man skall avreglerai den offentliga sektorn, att man skall brytamonopolen, att man skall ha enskilda alternativ ochuppmuntra enskilda initiativ. Varför gäller inte dehär orden om konkurrens, som är så viktiga inäringslivet, även i den delen? Det är också en formav näringsliv och företagande att driva daghem,ålderdomshem, hemtjänst osv.I dagens betänkande står det: ''En väl fungerandekonkurrens i näringslivet är, enligt utskottetsmening, en förutsättning för att en dämpning avinflationen och en ökad tillväxt i ekonomin skallkunna åstadkommas. -- -- -- På vissa marknaderkan befaras att dominansen från ett eller ett fåtalföretag innebär att konkurrensen i inte oväsentligutsträckning påverkas negativt. ''Detta gäller ju i allra högsta grad den offentligasektorn. Jag undrar vilket försvar Inga-BrittJohansson har för att man inte vill tillämpa enfungerande konkurrens även på det området. Detgjorde mig mycket nyfiken när Inga-BrittJohansson talade om konkurrenskommittén, somtydligen håller på att få något tilläggsdirektiv, ellerhur jag skall tolka det, som innebär att man ocksåskall se över den offentliga sektorn. Tolkar jag dethär för positivt? Kan det komma att berörastatsbidragen? Det gällde i första handkommunerna, sade . Kan detberöra statsbidragsreglerna, kan det beröra sådanafrågor som gör att man nu verkligen också öppnarden offentliga sektorn för privata alternativ? Ärregeringen beredd att i det här sammanhangetändra på i de avseenden somjag berörde här tidigare? Jag förstår att det helatiden har varit en besvärande debatt försocialdemokraterna om den offentliga sektornsmonopolställning. Det skulle vara intressant att fåhöra redogöra för de planersom man har när det gäller konkurrenskommitténoch om socialdemokraterna äntligen har ändratuppfattning på den här punkten.Anf. 127 ()replik:Herr talman! är väl förmodligen likatrött som jag, eftersom inte hörde attjag kommenterade schablonlagstiftningen, att jagkommenterade att det skulle vara emot 1990 årsbeslut, att jag kommenterade om näringen skulle fåbygga sin egen struktur eller inte och att jag ocksåsade att enligt jordbruksutskottet är det ingasvårigheter att genomföra det här. Däremot sadejag ingenting om att det inte tar hänsyn till EG. Detkan jag kommentera . Mig veterligt är det inte såatt man har likadana regler inom alla EG-stater. Deser nog väldigt olika ut. Det görs försök att få framgemensamma regler, men ännu har man inte fåttdet. Eller har jag fel?När det gäller konkurrensutredningenstilläggsdirektiv är jag ledsen att jag inte kan sägavad de slutgiltiga direktiven innehåller. Jag vet höll på att arbeta med dem i slutet av . Jag vet att de rör den offentliga sektorn,främst kommunerna, och konkurrensneutraliteten,men än så länge är det allt jag vet. Jag kan alltsåinte upplysa och inte heller LarsNorberg mer om detta.Jag skulle vilja ge någrakommentarer när det gäller vad han kallar denaturliga monopolen och möjligheterna att köpa inandra saker. Ett exempel är att statens järnvägarfick mycket bestämda riktlinjer ifrån omvad man fick lov att göra och inte göra. De harpåpekat behovet av att kunna få möjligheter attutveckla hela resetjänsten som sådan. Vi har tittatpå den här frågan i revisorer. Vi kundeinstämma i vad man sade från SJs sida, att det varnödvändigt att kunna erbjuda hela reseprojektet,om man skulle kunna konkurrera med exempelvisandra reseföretag. Där finns inte någonting som ärhelt självklart. Jag tror inte attkonkurrensutredningen har fått något uppdrag atttitta på de frågorna, utan jag tror att det blir defrågor som ligger närmare kommuner ochlandsting, t.ex. barnomsorg, sjukvård ochliknande.Jordbruksutskottet har, , påpekatmöjligheterna för kooperationen att även iframtiden utveckla samarbetsformer. Jag kan barainstämma i deras påpekande. Jag kan inte försvaraett monopol, även om det är i kooperativ form.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag välkomnar naturligtvistillläggsdirektiven till konkurrenskommittén ur densynpunkten att det är viktigt omsocialdemokraterna ändrar uppfattning i de härfrågorna när det gäller brytande av den offentligasektorns monopol.Samtidigt måste jag faktiskt le litet grand åtsocialdemokraternas annars så bestämda motståndmot att man i slutskedet på en utredning kommermed tilläggsdirektiv. Det har många gångerframförts sådana förslag från oppositionens sida,men det har alltid hävdats att när en utredningbefinner sig i slutskedet kan man inte komma mednågra tilläggsdirektiv. Gäller det här ävenförändringar i tidsplanen? Kommer ettkonkurrenslagförslag som skall bli resultatet attfördröjas i tiden med anledning avtilläggsdirektiven?Anf. 129 () replik:Herr talman! är icke ett typisktnaturligt monopol. Det kan tillåtas -- vilketförekommer i många andra länder -- att flera olikaföretag får använda samma räls. Banverketdäremot är ett typiskt naturligt monopol. Ingetföretag kommer att sätta upp konkurrerandejärnvägsspår parallellt med dem som existerar.Det tror jag att jag kan garantera. Statens järnvägarär inget bra exempel på ett naturligt monopol. Detvore kanske önskvärt att fickkonkurrens. Det går som sagt i andra länder, ochdet skulle kunna gå i också.När det för övrigt gäller jordbrukslagstiftningen harjag mycket svårt att tro att det skulle vara såförfärligt bråttom. Det har inte heller i debattenframförts några teorier om hur mycket pengarkonsumenterna tjänar på att man inför denna --som mycket riktigt påpekade --mycket luddiga lagstiftning. om diverse möjligheter till undantag om dekonkurrerande företagen inte är av en viss storlekosv. Det verkar vara ett hastverk, som även av detskälet skulle tjäna på att ligga till sig ochöverarbetas.Anf. 130 () replik:Herr talman! Jag vill bara säga till Inga-BrittJohansson att när hon nästa gång talar omkooperation och vikten av att främja kooperationkommer jag inte att tro på hennes ord på sammasätt som jag har gjort tidigare. Jag kommer att troatt det bara är en läpparnas bekännelse. Om menar allvar med att vilja främjakooperationen och vilja ha en lagstiftning som ärlika för alla företag i det här landet oavsett om deär statliga eller kooperativa, skulle hon inte ageraså som hon gör i denna kammare. Men det kanskeär så att hon är härtill nöd och tvungen. Jag beklagar det.Anf. 131 ()replik:Herr talman! Jag försäkrar attoavsett om han tror på mig eller inte kommer jagatt fortsätta att jobba för kooperationen på det sättsom jag har gjort sedan jag kom in iriksdagen.Såvitt jag vet, , skallkonkurrenskommittén jobba med sittslutbetänkande utifrån de tidigare direktiven underen tvådagarssittning , då den skall blifärdig härmed. Anledningen till att man har fåtttilläggsdirektiv torde vara att även om regeringenunder har talat om behovet av att maninom kommuner och landsting använder sig avbeställarmöjligheten för att få in andra utförare iverksamheten, har den kanske inte fått detgenomslag som man hade hoppats på. ÄvenGudrun måste ha konstaterat att det underett flertal år har pågått en uppluckring av detoffentliga monopolet på olika områden.Vad som däremot inte är aktuellt och som jaghoppas att vi slipper se är en direkt privatisering avolika offentliga verksamheter. Varken jag eller deflesta andra socialdemokrater har något emotprivata entreprenörer i den offentliga sektorn.Anf. 132 ():Herr talman! Denna debatt rör till vissa delarkonkurrensen på livsmedelsområdet och kan ochbör från dessa aspekter ses och bör ses som enfortsättning på den debatt som vi tidigare fört här ikammaren om gränsskyddet för livsmedel. Det ärockså de aspekter som jag tänker beröra i mittanförande.Kapitalismens problem är inte att den bygger påkonkurrens utan att konkurrensen så snabbtupphävs eller snedvrids. Konkurrensen är till förkonsumenterna, sade den förste debattören här.Det är naturligtvis så i teorin, men i praktiken vetvi att det långt ifrån alltid är så. Jag tycker att justlivsmedelssektorn är ett mycket talande exempel påhur konkurrensen förvrids och blir en skenbarkonkurrens. Inom livsmedelssektorn konkurrerarman i mycket hög grad med redskap som i självaverket fördyrar livsmedelsprodukterna förkonsumenterna. Det gäller kostsammareklamkampanjer som t.ex. rabattkuponger. Detgäller reklam som riktar sig till detaljisterna,livsmedelshandlarna, som är mycket kostsam ochmedför att små aktörer och försäljare har svårt atthävda sig. Det gäller även kostsam reklam somvänder sig direkt till konsumenterna. Mankonkurrerar med stora, vackra butiksytor, och mankonkurrerar genom att ta in andra produkter isortimentet, vilka som inte har någonting medlivsmedel att göra. Man konkurrerar medöppethållande. Det är en lång radkonkurrensredskap som i själva verket fördyrarprodukterna.Man konkurrerar i mycket liten utsträckning medkvaliteten på livsmedel eller med priserna. Dettamåste självfallet åtgärdas, och det måste åtgärdasinom hela livsmedelssektorn. Man kommer inte åtdetta med den mycket begränsade lagstiftning somföreslås i den här propositionen och somnäringsutskottet nu föreslår att skallbesluta om.Ifrån sida har vi ingen onyanseradsyn på konkurrensen. Vi anser att den är nödvändigoch att den skall hävdas med hjälp av en skärptkonkurrenslagstiftning. Men vi inser givetvis ocksåatt denna konkurrens inte är det allenasaliggörande. Vi har långt ifrån ställt upp på tankenatt samhället skulle frånhända sig sitt fortsattaansvar på livsmedelsområdet.Jag vill särskilt yrka bifall till reservation nr 18.Den senaste tidens debatt kring matpriserna ochlivsmedelsproduktionen har haft det goda med sigatt det nu faktiskt sker en bättre prisövervakningfrån de prisövervakande myndigheternas sida. Detstarkare trycket från konsumenterna har också letttill -- ännu så länge dock mest i ord -- en ökadlyhörd från livsmedelsgrossisternas och de storakedjornas sida när det gäller prispressen. Men somjag sade har det mest gällt i ord.