prot · GE0966 · 1991-02-19 00:00:00 — börjar först medatt tala om problemen i inland.Sedan övergår hon till att kritisera förändringarna itransportstödet. Jag vill bara påpeka att det är föratt koncentrera insatserna mot inlandet och deföretag som bäst behöver stödet som förslag omförändringar i transportstödet har lagts fram.Det är inte, som ofta har sagts i debatten, fråga omatt slopa eller halvera transportstödet, utanbeloppet är detsamma med undantag för attperson- och datastödet har tagits bort. Men om dethar det inte rått några delade meningar.När det gäller godstransportstödet innebärförslaget en förändring i fördelningen så att enganska stor pott av det skulle lämnas till de fyranordligaste länen att fritt hantera och dela ut på detsätt som de finner vara mest lämpat för attstimulera företagen. Jag vill betona detta då det harförekommit en debatt som har förvrängt bilden påett betänkligt sätt.Vidare har vi den konkreta frågan om Ålö-Maskiner. före det att frågan ställdeshade jag direkt kontakt med företaget i fråga, ochjag har även orienterat mig om hur SJ ser på detta.Jag kan bara bekräfta att parterna har för avsikt attinom träffas för att diskuteraformerna för transporterna. Självfallet är det närÅlö-Maskiner och SJ träffas fråga om hurjärnvägstransporterna fortsättningsvis kan ske. Dethar naturligtvis ingenting med förändringarna itransportstödet i sig att göra. Detta är entransportteknisk fråga som företaget skall diskuteramed SJ. Jag hoppas verkligen att de hittar enlösning. Jag instämmer i att det naturligtvis är avstort värde i flera avseenden omjärnvägstransporterna kan fortsätta.Anf. 127 ():Herr talman! Problemet för Ålö-Maskiner är atttvå saker har inträffat . Det ena är detförändrade transportstödet. Av propositionenframgår det att länsanslaget inte kommer att kunnaanvändas på samma sätt som . Det står ipropositionen att transportutvecklingsbidrag skallanvändas för utvecklingsinsatser. Men såvitt jag harförstått skall man inte använda det på samma sättsom tidigare, nämligen som ett fraktstöd.Det andra som har inträffat gäller SJ ochgodstransporterna. Från SJ sägs att detta inte ärlönsamt, eftersom man inte har råd att hålla dessaväxlingslok. Det är ju bra om dessa diskussionerförs. Men har SJ via sitt expeditionsföretagskött om transporterna. Risken är då stor att dessatransporter kommer att överföras till lastbil. Det ären uppgift jag har fått.Anf. 128 Kommunikationsminister ():Herr talman! Med eller utan frakstöd strävarföretagen naturligtvis efter så billiga transportersom möjligt och väljer de alternativ som teknisktoch ekonomiskt passar bäst. Därför är detnaturligtvis viktigt att företagen i fråga diskuterarmed transportörerna hur transporterna skallutformas. Det kan ju inte vi här i kammarenavgöra. Jag vill bara göra den principielladeklarationen att jag tycker att det är angeläget så långt som möjligt utnyttjarjärnvägstransporter för långa och tungatransporter. Vi gör därför stora ansträngningar föratt ytterligare bygga ut infrastrukturen och skapaförutsättningar för fortsatta järnvägstransporteräven från övre Norrland.Jag vill även säga att det inte alls är uteslutet attanvända pengar ur den föreslagna fria potten tillfraktstöd. Det framgick av mitt första svar påfrågan.Anf. 129 ():Herr talman! Det sista tycker jag var positivt atthöra. Jag tror att det har skett en missuppfattning idetta sammanhang, nämligen att man kan användaden fria potten till fraktstöd på samma sätt somtidigare. Det är ju bra om det är på det sättet.Självfallet kan vi inte stå här i ochbestämma vilket transportmedel som Ålö-Maskiner skall använda. Men vad man har gjort iriksdagen, och som vi har varit mycket kritiska till,är att man har överlåtit till regeringen att bestämmaSJs lönsamhetskrav. Detta leder till att SJ gång pågång minskar sina godstransporter när det gällervagnslasttransporterna. Kommunikationsministernvet också att man i har dragit in flerahundra vagnslaster ochi stället överfört dessa transporter till landsväg.För att SJ skall kunna överleva måste man även setill de små transporterna och de kortatransportvägarna som en del av det hela. Det blir juinte någon älv om man inte har små biflöden. Jagtror att man måste se det på det sättet. har det skett många varsel avlokförare just i , och man förstår då attSJs transporter måste minska.Anf. 130 Kommunikationsminister ():Herr talman! har inte överlåtit åtregeringen att bestämma lönsamhetskrav.Riksdagen har uttalat vilka krav som man ställer påSJ när det gäller att utveckla sin trafik utifrån enföretagsekonomisk utgångspunkt när det gällersjälva trafiken.Jag har här i kammaren och i ett otal andrasammanhang sagt att vi subventionerarjärnvägssystemet med omkring 4,5 miljarderkronor . Det är alltså stora insatser vi gör vidsidan av det företagsekonomiskt motiverade.Anf. 131 ():Herr talman! Kommunikationsministern säger subventionerar järnvägssystemet. Finns detmotsvarande siffror på subventionerna tilllandsvägssystemet och godstransporter pålandsväg? Det skulle vara intressant att veta.Jag skulle vilja återkomma till transportstödet. Detframgår också av propositionerna att dessaförändringar görs som ett led i en harmonisering tillEG. Det står att det är tveksamt om man kananvända den typ av transportstöd som vi har i ett närmande till EG. Det inger oro förframtiden för dem som fortfarande hartransportstöd. Det skulle vara intressant att få tadel av kommunikationsministerns syn på detta.Finns det risk för förändringar och indragningar iäven det transportstöd som ges till övriga delar avNorrlands inland?Anf. 132 Kommunikationsminister ():Herr talman! Visserligen har vi på oss,men vi kanske ändå inte skall ta all tid i anspråk ochutvidga debatten till alla möjliga frågeområden. Jagvill bara konkret svara på frågan om subventionerav landsvägstransporter. Det är faktiskt så attstaten drar in från landsvägstrafiken ca 40 miljarderkronor. Staten ger ca 10 miljarder tillinvesteringar i drift och underhåll av det vägnät somtrafiken i fråga använder sig av. Jag bara nämnerdessa siffror till viss betraktelse.Anf. 133 ():Herr talman! Det må hända att vi inte skall hållapå så länge.Siffror kan man diskutera . Men de siffror somkommunikationsministern nämnde inkluderar intemiljökonsekvenserna och kostnader för demiljöskador som landsvägstrafiken orsakar. Det fårvi ta upp vid annat tillfälle.Avslutningsvis skulle jag vilja säga att för företageni , i kustlandet och i inlandet, är oronstor när det gäller SJs verksamhet.Det handlar bl.a. om den tvärbana som vi hardiskuterat tidigare men som jag inte skall gånärmare in på . Likadant är det i fråga omtransportstödet, som i det här fallet gällerkustlandet och kustområdena. Många storaindustrier och företag finns vid kusten. De är i dagberoende av det stöd som de får. Det är olyckligtom man ger olika signaler till nya företag som villetablera sig i norra . Det skapar osäkerhetoch en oro, som gör att de kanske tvekar ochetablerar sig någon annanstans.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1990/91:422 omprissättningen på GotlandsresornaAnf. 134 Kommunikationsminister ():Herr talman! har, mot bakgrund avkraftigt ökade priser i Gotlandstrafiken, frågat migom jag avser att vidta några åtgärder för attmänniskor i normala inkomstlägen även ifortsättningen skall kunna resa till och frånGotland.I årets budgetproposition har regeringen föreslagitatt 69 milj. kr. skall anslås till färjetrafikstöd till ochfrån . Detta är en ökning med 29 milj. kr. iförhållande till innevarande budgetårs anslag.Ökningen beror främst på ett väntat intäktsbortfallpå grund av minskat resande samt på ökadebunkerpriser och räntekostnader.Enligt vad jag erfarit håller transportrådet ochGotlandslinjen tillsammans på att se överrabattsystemet . Jag bedömerdet, mot bakgrund av de speciella förhållanden somgäller i fråga om Gotlandstrafiken, som angelägetatt nu pröva ett rabattsystem som kan bidra till attfrämja sommarens turism på Gotland.Anf. 135 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för ett svar som jagtycker ändå andas en viss förståelse för de problemsom vi har när det gäller Gotlandstrafiken. Jagtolkar det som så att kommunikationsministern ärberedd att stödja de överenskommelser som kankomma att träffas mellan transportrådet ochGotlandslinjen.Det låter mycket att kostnaderna för staten ökarmed 29 miljoner. Det innebär inte på något sätt attvi som reser får någon lättnad på priserna. Tvärtomhar vi fått kostnadsfördyringar mednärmare . Det är inte så att gotlänningar alltidreser för nöjes skull. Vi lever på att trafikenfungerar. Turismen är en av våra huvudnäringar.När det är så som det är att en tvåbarnsfamiljsom vill hyra en stuga på får punga ut med2 . under förutsättning att de kan åka tilllågpris och ta sin bil med sig, innebär det bekymmerför oss.Statsrådet talar om att minskat resande är ett avskälen till att behovet av insatser i Gotlandstrafikenökar. Jag måste därför ställa frågan om det inte ären litet märklig ordning att statsbidrag ökar bl.a. avdet skälet att man får ett minskat resande -- ochman kan lugnt utgå från att folk reser mindre närdet har blivit dyrare -- som man fastställerett biljettpris som är så mycket högre. Det blir enond cirkel, som jag tycker är märklig.Anf. 136 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först vill jag till sägaatt hennes tolkning att jag har förståelse för dessaproblem är riktig. Jag har ägnat mycken tid åt att gåigenom den situation som råder vad gäller priserför olika resandegrupper och olika typer avprissystem som är i kraft. Jag förstår att dettaskapar vissa problem, och är ju i hög gradberoende av turismen. Mot den bakgrunden har jaghär pekat på det arbete som pågår för att införsommaren komma fram till ett rabattsystem. Jaghar även understrukit att jag finner det angelägetatt man kan komma fram till ett sådantrabattsystem och att ett sådant kan prövas.Det är riktigt, som påpekar, att detfinns en risk för att man hamnar i en ond cirkel medhögre priser och därmed lägre resande, vilket får tillföljd att priser och subventioner måste ökaytterligare. Därför bör det i ett rätt utformatrabattsystem finnas möjlighet till stimulanser av ettresande som helt eller delvis kompenserar detintäktsbortfall som det lägre biljettpriset leder till.Det är väl i den riktningen som man i första handbehöver söka sig när man diskuterarrabattsystemet.Anf. 137 ():Herr talman! Som jag sade -- och det vill jag gärnabetona -- uppfattar vi nog också att vi får enförståelse på fördessa frågor. Jag vill dock påstå att vi redan är innei den onda cirkel som talar om.Även om vi två nu är ''sista paret ut'' skall vi väl intedra ut med denna debatt. Jag vill ändågärna ställa en liten fråga till, som inte bara handlarom sommartrafiken.Om en sommarstugeägare reser till att se hur sommarstugan har klarat sig, kostardet en dryg tusenlapp om han väljer att ta bilen medsig. Så mycket hade det inte kostat om han hadehaft stugan någon annanstans. Han får visserligensova på köpet, men han får varaberedd att dela hytt med tre helt okända individerpå båten.Med risk för att bli litet tjatig -- det är inte förstagången jag från denna talarstol säger att vattnet ärvår landsväg -- vill jag ändå ställa följande fråga: Ärkommunikationsministern beredd att långsiktigthjälpa oss att komma fram till en lösning, som göratt det inte kostar mera att resa till än attresa till något annat ställe var som helst i landet iövrigt?Anf. 138 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det finns som bekant ett avtal för denkoncessionstrafik som bedrivs. Detta avtal hartillkommit efter många diskussioner och ärlångsiktigt. Det är inte lätt att se några möjlighetertill snabba förändringar i den konstruktionen. Mendet är naturligtvis viktigt att man nu noga följerdenna utveckling och prövar alla möjligheter att,som är inne på, långsiktigt klaratransport- och fraktproblemen i trafiken till ochfrån . Även om vi inte schablonmässigt kanlikställa vattenvägarna med landsväg, måste viändå se till att man på ett tillfredsställande sätt kantillgodose också den enskilde resenärens behov.Vad jag nu har pekat på är den situation somturismen på befinner sig i i detta akutaläge.Anf. 139 ():Herr talman! Jag var inte alls ute efter något snabbtsvar. Jag tyckte mig ana en god vilja i svaret. Omvi gemensamt studerar frågan skall vi nog kommaöverens på lång sikt. Låt mig slutligen bara skickamed en önskan om att åtgärderna inför åretsturistsituation kommer så snabbt som möjligt.Gotlands turistnäring behöver ett snabbt besked.Överläggningen var härmed avslutad.21 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:84 Ändring i lagen (1976:661) omimmunititet och privilegier i vissa fall ()1990/91:96 Statsbidrag till missbrukarvård ochungdomsvård m.m.22 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellation framställtsden 19 februari1990/91:152 av () tillindustriministern om bilindustrin:Svensk bilindustri är i kris. Det är troligt attdenna kris består och djupnar. Orsakerna till dennakris kan sökas i ökade strukturella ochkonjunkturella problem. För svensk biltillverkningsammanfaller nu dessa problem och får som tillresultat att den svenska bilindustrin är hårtdrabbad.Krisen inom bilindustrin har inneburitnedläggningar med en minskning avarbetstillfällena med 3 000--4 000. På relativt kortsikt hotas 20 000 arbeten. Bilindustrin och dessunderleverantörer finns på orter där det ärsvårt att snabbt få fram alternativa verksamheter.Kramfors, , , äraktuella orter där svårigheter föreligger att skapaalternativ till de produkter och arbetstillfällen somdagens bilindustri kan erbjuda.Japanska bilföretag planerar och genomför nukraftiga investeringar bl.a. i som kommeratt öka existerande produktionskapacitet med ca 1miljon enheter och det i ett läge när det redan finnsen överkapacitet i världsproduktionen på ca 1miljon enheter. En rimlig slutsats blir då atttraditionell svensk biltillverkning kommer att mötastörre svårigheter.Problemet med utsläppen av koldioxid -- som ejstoppas av katalysatorer -- har under det senasteåret framstått som ett allvarligare hot mot detglobala klimatet än vad den internationellaforskarexpertisen trott. Eftersombiltrafiken står för en stor -- -- och ökandeandel av dessa utsläpp måste åtgärder vidtasför att bryta denna tendens. För att klara dettaproblem måste vi kraftigt minska bruket av fossilabränslen.Svensk industri behöver nya avancerade,miljöanpassade produkterDe åtgärder som regeringen har genomfört har intepå något påtagligt sätt påverkat bilindustrinsstruktur och produktion. I vissa fall har åtgärdernavisat sig vara helt felaktiga, t.o.m. inom en så korttidrymd som , t.ex. miljardstödet tillSAABs fabrik i accepterar inte miljardstöd tillmultinationella företag som inte klararförnyelsekraven och som envist håller fast vidföråldrade processer och produkter. Detta bidrartill att försena utvecklingen av vår industri, till menför både produktiviteten och miljön. Industrin harhuvudansvaret men samhället måste ställa krav ochge industrin hjälp -- inom rimliga gränser -- med attklara initialsvårigheter i nödvändigaomstruktureringsprocesser.En utredning av förutsättningarna förtillverkningar av ekologiskt bättre anpassadeprodukter är därför nödvändig. Den börgenomföras av en kommitté med företrädare förpolitiska partier, internationellakommunikationsexperter, representanter frånmiljöorganisationer samt personer med högkompetens inom teknik och ekonomi. Däremot börinte personer med intressen i bilindustrin ingå ikommittén.Sverige skall som ett högteknologiskt och rikt landta sitt internationella ansvar för att utvecklaalternativ till produkter som ej kan accepteras.Erfarenheter visar att det behövs politiska krav ommiljöanpassade lösningar skall tas fram. Det ledertill produkter med goda framtidaexportmöjligheter.Det finns inom många mindre högteknologiskaföretag med en hög kompetens, visioner om andratransportsystem och därmed andra produkter. Dethandlar om en förfining av transporterna och högreanpassning till olika krav. Det handlar om andradrivmedel, om olika fordonstyper utifrån stadensbehov och landsbygdens. Det gäller andra systemför att organisera transporter. Det rör teknik därgränserna suddas ut mellan kollektiva färdmedeloch enskilda. Det är utveckling avdatakommunikationer som ersätter fysiskatransporter. Återvinning, enkelhet ochresurshushållning genomsyrar både produkt ochtillverkning. Det är avancerade system somsamtidigt klarar miljö- och transportekonomiskakrav.Dagens svenska ungdomar vill även ha arbeten somär personligt utvecklande och stimulerande och därarbetsmiljön inte utgör en hälsofara och där könenhar samma förutsättningar. Längre och högreutbildning som gynnar utvecklingen av meravancerade industriprocesser tillfredsställer bådekraven på meningsfulla arbeten och internationelltkonkurrenskraftiga produkter.Alla dessa utvecklingstendenser -- tillsammans meddet faktum att vårt jordbruk skall användas tillproduktion av bl.a. miljövänliga drivmedel --sammanfaller i ett starkt krav att skallutveckla nya typer av miljövänliga transportmedel.Det kan vara en liten stadsbil, energieffektiv,etanoldriven, rostfri, hållbar och tillverkad så denlätt kan återvinnas. Efterfrågan på moderna,miljöanpassade kollektiva färdmedel kommer attöka. Det kan vara automatiska spårbundna systemför tätorterna, som kan kombineras med enskildaenheter. Det är olika typer av bussar med nyatekniska lösningar och drivmedelssystem. Det ärutveckling av snabbtågssystemet.Den produktionskapacitet som ej behövs tillfordonstillverkning skall inriktas på andraverkstadstekniska områden som har positivaframtidsutsikter, t.ex. nya anläggningar förenergiframställning, verksamheter, rymd-och materialteknik.Vänsterpartiet accepterar inte den slumpmässigaomstrukturering som sker av bilindustrin.Denna brist på planering drabbar dels miljön ochdels människor med små valmöjligheter.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågaindustriministern:1. Anser regeringen fortfarande att de insatsersom gjorts är tillräckliga för att stödja utvecklingenav alternativ produktion i de orter som drabbas avbilindustrins kris?2. Kan regeringen tänka sig att nu tillsätta ensnabbutredning av den svenska bilindustrin ienlighet med vad som skisseras i dennainterpellation?23 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 19 februari1990/91:428 av () tillbostadsministern om brandsäkerheten vidalternativa boendeformer:År 1988 gjorde med anledning av ettmotionsförslag ett tillkännagivande om behovet attutreda vissa frågor angående brandsäkerheten vidalternativa boendeformer.I dag är en del av dessa boendeformer klassadeenligt brandskyddet som vanliga bostadshus. Detinnebär att kommunerna inte är skyldiga att ordnabrandskydd som trygghetslarm, brandvarnare ochrökdetektorer. Personalen får ingen utbildning iutrymningsfrågorna osv.Min fråga till bostadsminister är:Vad har hänt i frågan?24 § Kammaren åtskildes kl. 20.20.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 18 §anf. 129 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.