prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Momsen sänks genom att den tillfälligahöjningen försvinner. Nästa steg blir en sänkning avarbetsgivaravgifterna, framför allt den särskildalöneskatten. Därefter måste fortsatta sänkningar avmomsen ske i syfte att reducera skillnaden mot EG.Vi har i vår partimotion redovisat ett förslag tillinkomst- och utgiftsförändringar som ger ca 6miljarder för skattesänkningar nu eller . Viär givetvis helt på det klara med att ytterligare storainsatser kommer att krävas för att möjliggöraönskvärda och nödvändiga skattesänkningar.Med det anförda yrkar jag bifall till reservation 2.Fru talman! Folkpartiregeringen lade 1979 fram ettförslag till avdragsrätt för gåvor till ideellaorganisationer. Vi har följt upp dettakrav och lägger även nu fram ett förslag.Folkpartiet liberalerna menar att en gåva från enenskild person till svenska biståndsorganisationeroch till trossamfund borde vara avdragsgill inom enviss beloppsram. Inför det hårdnackade motståndsom jag vet att detta förslag möter avstår jag dockav tidsskäl att yrka bifall till denna reservation.Fru talman! Socialdemokraterna och vänsterpartiethar här i kammaren drivit igenom en utformning avavdragsrätten för fackföreningsavgifter som är heltoacceptabel. En grundläggande princip ibeskattningen är att medlemsavgifter i föreningarinte skall vara avdragsgilla. Den principen har manfrångått utan att kunna ge någon rimlig förklaring.Dessa medel används bland annat till att bygga uppkonfliktfonder. Trots att avdragsrätt föreligger fördetta är inte utfallande konfliktersättningarskattepliktiga.För arbetsgivaren är inte medlemsavgiften i någonintresseorganisation avdragsgill. Om dennaorganisation däremot utför tjänster som är attbetrakta som kostnader i rörelsen blir dettaavdragsgillt.Avdragsrätten för fackavgifter bör slopas och enöversyn företas för att undersöka om det finns skälatt i likhet med denna behandling förändraavdragsmöjligheterna för arbetsgivarna. Här finnsolikheter i beskattningen som vi under många århar velat få utredda och tillrättade. Jag yrkardärför, fru talman, bifall till reservation 59.Fru talman! I en motion har jag påpekat att dentillfälliga höjningen av fastighetsskatten påkommersiella lokaler till av taxeringsvärdethar aktualiserat frågan om en rättvis beskattning avbostäder i fastigheter med huvudsakligen lokaler.Dessa bostäder kommer att drabbas av betydandehyreshöjningar beroende på den orimligautformningen av fastighetsskatten. Självfallet börinte bostäder belägna i hus med huvudsakligenlokaler straffbeskattas av detta skäl. Ett motiv fören annorlunda beskattning av dessa bostäder kundemöjligen vara att skatten borde vara lägre.Utskottet begär nu av regeringen en översyn avfrågan, och jag noterar denna framgång medanledning av motionen med stor glädje och ytterstatacksamhet.I en annan motion har framställtyrkande innebärande att även näringsidkare skallkunna få jämkning av bilförmånen på samma sättsom anställda. Även denna fråga tycks nu kunna fåen lösning, och det är minst lika glädjande.Fru talman! De nya reglerna förreavinstbeskattning av bostadsrätter har vållat stordebatt. Onekligen är de också inte alldeles lätta attförstå. Utskottet aktualiserar med anledning avmotioner som väckts i frågan en översyn avbestämmelserna, och det är bra.Som jag tidigare framhållit vid debatterna måstedet vid en skattereform av den här omfattningengivetvis finnas detaljer som fått en inte helttillfredsställande lösning. Jag avslutar därför dettaanförande med att dels yrka bifall till reservation66, dels med den ödmjuka förhoppningen att det nunär tid gives skall gå att komma fram till bättrelösningar.Anf. 65 BO () replik:Fru talman! Det var, som oftast, intressant attlyssna till . Men det finns ändåanledning att göra en liten kommentar.Vi har i ett extremt högt skatteuttag inomolika sektorer. Det vore bra om vi hade ettskattesystem som präglades av en mycket hög gradav enhetlighet med så litet undantag som möjligt.Men när vi i avviker från andra länder närdet gäller det totala skatteuttaget, kan vi inte haenhetlighet på alla områden.Jag antar att detta är ett av skälen till att KjellJohansson anser att kapitalbeskattningen måsteförändras. Den är i och för sig rätt symmetrisk settfrån svensk synpunkt -- det finns en del saker somkan diskuteras -- men i förhållandet tillkapitalbeskattningen i andra länder är den myckethögre. Vi måste därför justerakapitalbeskattningen.Samma sak gäller mervärdebeskattningen. Om viinfört en så hög skattesats för mervärdeskatten förexempelvis hotell- och restaurangnäringen,skidliftar och allt annat som kan vara aktuellt, ochvet att vi tappar pengar i , får mannaturligtvis ta hänsyn till detta i strävan att dra nerdet totala skattetrycket. Enligt vad jag själv hörthar många som varit uppe i fjällen noterat att detär mycket dyrare. Många har åkt över gränsen tillNorge, och en del har inte åkt över huvud taget.Fru talman! Det gladde mig att höra att KjellJohansson sade att man skall avskaffa den särskildalöneskatten. En fråga är då om vill väcka en gemensam motion om attavslå den proposition som kommer om att införasärskild löneskatt på pensionsbetalningar.Anf. 66 () replik:Fru talman! Den senare frågan tror jag att vi skallnöja oss med att ta upp när denna propositionbehandlas.Jag håller med om resonemanget istort. Självfallet inser också vi i folkpartietliberalerna att det finns bekymmer för vissabranscher eftersom vi i isolerat har infört enneutral mervärdebeskattning när man inte hardetta i utlandet.Men frågan är: Skall vi gå in i EGmed ett ytterligt differentierat system när allatecken tyder på att EG egentligen är på väg mot ettmer enhetligt system? Man har t.ex. infört ettmoratorium som innebär att man inte får införaytterligare skattesatser och differentiera mer. Manförsöker hitta ett system som leder fram till enstörre enhetlighet i mervärdebeskattningen, ochden frågan drivs ganska hårt.Det är mycket klart uttryckt i att det voreen stor fördel om det fanns en enhetlig skattesats.Vore det då inte klokt att vi i intekomplicerar frågan utan behåller vår inställning attSverige skall ha en enhetlig mervärdeskatt?Även ni moderater är emot att vi skall styramänniskors konsumtion med skilda skattesatser,eller hur ?Anf. 67 BO () replik:Fru talman! Jodå, det finns mycket som förenar ossi dessa tankesätt. Jag är också glad över att KjellJohansson inledningsvis sade att skattetrycketmåste sänkas, även om ni föreslår en lägre takt änvad vi gör och ett slutmål som i och för sig intebefinner sig så långt ner. Men vi är på samma väg,och det är bra.Vi skall naturligtvis ha en så hög grad av enhetlighetsom möjligt. Vi hade tidigare en reduceradmomsskattesats i . När reduktionen togsbort och vi fick full moms ledde detta till ett bortfallav kunder till hotell- och restaurangnäringen,diverse semesteranläggningar, skidliftar och annat.Det är också något som påverkar bytesbalansennegativt. Därmed motverkar egentligenförändringen sitt eget syfte, nämligen att skapabättre ekonomi.Den typen av förändringar borde vi vara bereddaatt göra. Som jag förstår menarhan, att om vi kan leda i bevis, vilket man rimligenkan om man ser på utvecklingen, att detta är ettproblem, är man också beredd att göra vissajusteringar i avvaktan på att vi får ner skattetryckettill den Europanivå där vi måstehamna. Det är i så fall positivt och bra att vi har densynen gemensamt.Läget inom EG är efter de senastedirektiven och beslutet sådant,att man antagligen kommer att få enminimiskattenivå på sannolikt för en generellskattesats och måhända ett tak på , men detkan man vara mindre säker på.Sedan finns ett band på 4--därmedlemsländerna har rätt att lägga beskattningenav olika varor, det kan vara läkemedel och mycketannat. Detta leder inte till någon större grad avenhetlighet inom EG. Men jag håller med om att vii inte skall göra mer än vi behöver göraförrän vi står inför EG-anpassningen. Det viktiga äratt sänka momsen generellt, helst ner till 18 %.Men vi skall också göra de mindre justeringar sombehövs för en del branscher som kommit snett ochdär totalt sett förlorat.Anf. 68 () replik:Fru talman! Vi i liberalerna har sagt, attom det visar sig att det blir negativa effekter avförändringen av mervärdeskattesatserna, är viberedda att se över dem. Men jag tror att man idagens mycket osäkra läge måste vara försiktig medatt dra slutsatser om orsak och verkan då det gällermänniskors konsumtion. Bilförsäljningen har t.ex.sjunkit med 30--. Mig veterligt har det inteskett någon som helst justering av mervärdeskattenpå bilar, och nedgången kan därför inte bero pådetta.Det har skett en otrolig omsvängning i människorskonsumtionsmönster när det gäller att köpa bilar.Det är inte helt otroligt eller främmande att tänkasig att det också har inträffat en svängning imänniskors konsumtionsmönster när det gällerrestaurangbesök eller resor till fjällen oavsett om viförändrat mervärdeskatterna eller inte.Vi är öppna för diskussion, och vi har vid fleratillfällen deklarerat att vi kommer att följa dennafråga ordentligt. Det vore en stor fördel om vikunde få ett skattesystem i som präglas avenhetlighet och avskaffa den styrning av människorsom varit så betecknande för det gamla systemet.Anf. 69 ():Fru talman! Med anledning av kring formalia och yrkanden om dessa,vill jag inledningsvis säga följande. Om BoLundgrens yrkande skulle resultera i att det blir enuppdelning av mom. 1, yrkar jag under dettamoment när det gäller sänkt skattetryck bifall tillreservation 3 i motsvarande del.Så över till i stället för formalia.Den stora skatteomläggningens sista steg har nuvarit i tillämpning . Vissaeffekter av densamma, såväl positiva som negativa,kan nu börja avläsas. De positiva effekterna i formav t.ex. av ökad arbetsbenägenhet och ökatnettosparande, som var en av anledningarna tillreformens genomförande, kan på grund av denkorta tid som har förflutit ännu bara skönjas, mende torde ändå vara någorlunda säkerställda. Denegativa effekterna har i vissa hänseenden varitbrutala för dem som berörs.Det mest uppmärksammade exemplet, i vart fall imedia, är effekterna för pensionärer med lågpension. Där har regeringen sent omsider tvingatslägg fram förslag till förändringar ochkompletteringar som nödtorftigt eliminerar denegativa effekterna.Dramatiskt ökat antal konkurser inomturistnäringen och inom hotell- ochrestaurangnäringen är andra exempel. Att de haruppstått beror ju på att förändringarna i det falletgenomfördes i andra steget, dvs. de har ytterligareett års giltighetstid bakom sig.Vi har också kunnat notera väldigt kraftigt ökadeboendekostnader som i det korta perspektivetframför allt har drabbat hyresgästerna men ävenvillaägare. De senare, alltså villaägarna, har ännuinte märkt den fulla effekten avskatteomläggningen, eftersom fastighetsskattenännu inte har drabbat deras plånböcker. Dendebiteras ju först i samband medslutskatteregleringen.I allt väsentligt har de här negativa effekterna varitmöjliga att förutse. Vi hade från sidaredan inför omläggningen motionerat omalternativa förslag i bl.a. dessa hänseenden. Då ärdet naturligt att vi , när våra farhågor ochbedömningar visat sig besannas, återkommer meddessa förslag.Tyvärr kvarstår den betongmur som uppgörelsenmellan socialdemokraterna och folkpartietliberalerna skapat mot förändringar i dennauppgörelse. Den är lika kompakt som denvisat sig vara tidigare. Utskottsmajoriteten föreslåri dagens betänkande inga förändringar utan endasttillkännagivande till regeringen om behov avöversyn på två punkter.Jag skulle vilja ställa frågan till den majoritet sombildats i det avseendet varför man över huvud tagetbehöver göra en översyn i fråga om beskattningenav reavinster på bostadsrätter. Detta är något somBo Lundgren tidigare vidrörde och som jag därförinte utvecklar. Här är det fråga om en bestämmelsesom i sin nuvarande tillämpning är så uppenbartfelaktig att den inte fordrar någon som helstöversyn. Det som erfordras är att man går tillhandling för att eliminera denna uppenbarafelaktighet.Centerns skattemålsättningar skulle jag viljasammanfatta i fem punkter:1. Skatt skall utgå efter bärkraft.2. Skattesystemet skall främja arbete ochföretagande.3. Det skall också främja sparande och enskiltägande.4. Skattesystemet skall medverka till attåstadkomma en god miljö och resurshushållning.5. Därutöver skall den totala skattekvoten sänkas.En viktig byggsten i vårt alternativ ärdifferentiering av mervärdeskatten med lägre skattpå nödvändigheter som mat och boende. Vi hartidigare motionerat om en bibehållen lägremervärdeskattesats inom bygg- ochbostadssektorn, och vi återkommer med det kravetäven till årets riksdag.Vi har också till årets riksdag presenterat ettheltäckande förslag när det gäller sänkt skatt påmaten. Förslaget har som utgångspunkt attmervärdeskatten på mat skall vara differentieradtill 60 %-nivån. Vi har bifogat ett komplett förslagtill hur en lagtext skulle kunna utformas, och vi harockså utformat ett finansieringsförslag för åtgärdensänkt skatt på maten.Till det detaljerade förslaget har underutskottsbehandlingen anslutit sig. Ivissa principer har ocksåvarit förespråkare för det vi föreslår. Vi har vidarekunnat notera att accepterat ochförespråkar principen om en differentieradmervärdeskatt. Jag noterade dessutom vidreplikskiftet mellan och att trots att argumentationen inte varsärskilt stark sade sig ändå i slutetav sin sista replik vara beredd att se övermervärdeskatten på t.ex. turistområdet. Det må väländå tas till inteckt för att en uppluckring är på gånglitet varstans.Vad beträffar sänkning av matmomsen haropinionsundersökningar givitmycket entydiga besked om vad de tycker somytterst är berörda av åtgärden, dvs. Jag tillhör dem som menar att manskall vara försiktig med tolkningen avopinionsundersökningar som visar på förändringarmed en eller annan procent hit eller dit, men i dethär fallet har det visat sig att vill ha sänkt skattpå maten och att vill ha sänkt skatt på matenäven om den sänkningen skall finansieras genomhöjd mervärdeskatt på andra nyttigheter. Då tyckerjag att det finns synnerligen säker grund för attuttala att här vet vi hur man ser på saken i detsvenska folkdjupet.Mot bakgrund av detta och mot bakgrund av detförändrade sinnelag som successivt har vuxit framoch uppenbarligen är på väg att växa fram numeralitet varstans måste det, tycker jag, betraktas merasom en tidsfråga när också andra partier skallansluta sig till vårt synsätt och det äntligen skallkunna bildas majoritet för att genomföra ensänkning av mervärdeskattesatsen på dessaväsentliga nyttigheter.Fru talman! På vissa områden har av majoritetenbakom skatteuppgörelsen förväntade bidrag tillfinansieringen uteblivit. Om man höjerskattesatsen, riskerar man nämligen alltid att denbeskattade basen minskar. Om den minskartillräckligt mycket, uppstår ett totalresultat som ärnegativt. Det finns ett numera ganska gammaltexempel på detta, omsättningsskatten på aktier,som sedan den infördes har haft sådanaskadeverkningar på själva basen, dvs. handeln medvärdepapper, att det statsfinansiella utbytet avdenna skatt numera blivit negativt i förhållande tillhur det var tidigare.Vi kan ännu inte statistiskt belägga men vi kanskönja en ny företeelse på samma tema, nämligenturistmomsen. Det föreligger alltså ännu ingenfullödig statistik, men alla tecken tyder på att vi harhaft en kraftig nedgång sedan mervärdeskattenökades resp. infördes på turistområdet. Vi kanockså notera att den nedgången i vart fall ickeenbart eller ens till väsentlig anledning ärkonjunkturell, eftersom vi kan notera attutlandsturismen ökar.Det här betyder helt enkelt att svensk turistnäring,i stor utsträckning beroende på turistmomsen, hartappat konkurrenskraft. Det måste vi göranågonting åt. Vi måste vända den här utvecklingen.Bland de önskvärda effekter som borde komma utav en skatteomläggning finns ökat sparande, ökatföretagande och ökad stabilitet vid förvärv av egenbostad. De tre flugorna försöker vi slå i en smäll närvi föreslår införande av personligainvesteringskonton, vilket skulle innebära att varjemedborgare hade möjlighet att göra skattefriaavsättningar till dessa konton uppgående till etthalvt basbelopp och att skattefriheten skulle beståvid användning av medel ur detta konto för start aveget företag eller vid köp av bostad. Medlen skullebeskattas först vid uttag för andra ändamål, dvs. förvanlig konsumtion.En annan viktig fråga för tillväxt i ekonomin ärandelen nystartade företag. Ett inslag iskatteomläggningen har varit att slopakvittningsrätten mellan förluster inäringsverksamhet och inkomst av tjänst. Jagmedger gärna att det finns betydande fog för detta.I det gamla systemet hade nämligen dennaobegränsade kvittningsrätt i hög grad oönskadeeffekter.En effekt av den slopade kvittningsrätten som dockinte är önskvärd är att nystartandet av företaghämmas. Därför föreslår vi från sidaen tidsbegränsad kvittningsrätt vid nystart avföretag. Det är särskilt värdefullt för olikahantverksföretag men också för t.ex.utvecklingsbolag som drivs av forskare sombibehåller sin forskartjänst som de harintressanta utvecklingsmöjligheter i ett egetföretag, där dock vinsterna ofta låter vänta på sigett antal år. I den situationen kan dentidsbegränsade kvittningsrätten vara oerhörtvärdefull.En annan drabbad grupp är pensionärer med lågapensioner. De är på visst sätt tidigareskattebefriade och har därför ingen nyttoeffekt avmarginalskattesänkningen. En mycket allvarligeffekt som uppstår för dessalåginkomstpensionärer, som , till följd avett strävsamt och sparsamt liv, har skaffat sig enviss, liten förmögenhet, är att kapitalinkomsternafrån denna förmögenhet, dvs. räntorna, i vissa fallkan drabbas av marginalskatter på ända upp till83 %. Genom påverkan på det kommunalabostadstilläggets storlek kan det uppstå ytterligaremarginaleffekter på , vilketsammantaget innebär att det finns pensionärermed mycket låga inkomster som harmarginaleffekter på sammantaget betydligt överhundra procentenheter.Jag skulle vilja fråga herrskapet , dvs.Anita och , om man har något råd att ge depensionärer som befinner sig i denna situation,utöver att de skall betala i skatt tillstaten. Skall de ge bort sina besparingar, eller skallde slösa bort dem genom ett leverne som just dessapensionärer aldrig har ägnat sig åt under sitthittillsvarande liv?Det finns alltså, herr talman, åtskilligaskönhetsfläckar i skatteomläggningen. Jag hållermed om att det inte är att förvånasöver att det i en så stor omläggning uppstårskönhetsfläckar. Litet mer förvånande är att detinte tycks finnas någon som helst beredskap blanddem som stod bakom omläggningen för att rätta tilldessa skönhetsfläckar.I vissa fall kan man säga att dessa skönhetsfläckarbestår av rena systemfel. Det är klart att de måsteåtgärdas. Det finns såväl samhällsekonomiska somfördelningspolitiska skäl för sådana förändringar.Men som jag tidigare berört förefaller detta varaomöjligt, med nuvarande majoritet bakom denhittillsvarande omläggningen.Den enda slutsats man kan dra av detta förhållandeär att för att det skall bli ordning i dessa hänseendenkrävs det en ny regering. Den måste som en av sinauppgifter rätta till systemfelen, tvätta bortskönhetsfläckarna och inleda en sänkning av dettotala skattetrycket. Om detta skall lyckaserfordras centermedverkan i denna regering.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillreservationerna 3, 15, 28, 35, 53 och 74 -- vad gällerreservation 3 på det sätt som har framgått avinledningen till mitt anförande.Anf. 70 () replik:Herr talman! Först beträffande reavinsten påbostadsrätter: Det förslag som lades var ett försökatt konstruera en beskattning där bostadsrätternaskulle behandlas likadant som egnahem. De skullealltså beskattas på samma sätt. Då skulle man ocksåkunna använda sig av takregeln även när det gällerreavinstbeskattning av bostadsrätter.Som jag sagt redan tidigare är förslagetsvårförståeligt, och vi tycker att man bör se överdet. Men man kan inte bara ta bort detta och ändrapå det, för då uppstår en annan asymmetri iförhållande till beskattningen av villor. Det ärskälet till att man inte bara kan plocka bort detta.Beträffande mervärdsskatten, vill jag, herr talman,i första hand hänvisa till det replikskifte jag hademed . Jag noterar att det finns ettganska stort gap mellan ochfolkpartiet beträffande synen på människors frihet.Medan vi vill konstruera en beskattning som ärneutral, dvs som inte är styrande för människorna,har en otrolig benägenhet att genom en helflora av differentierade skattesatser styramänniskors konsumtion till det ena eller det andraområdet. Den inställningen delar vi inte.Ibland är det också lite svårt att förstå logiken. RolfKenneryd talar om fördelningen och om depensionärer som har det dåligt ställt, men i nästaandetag säger han att restaurangmomsen är blanddet mest angelägna att sänka. Hur kommer det atthjälpa pensionärerna? Om vi nu skall talafördelningspolitik finns det väl anledning tilleftertanke. Vi lägger mervärdeskatt på alla dessapensionärers vardagsbehov, men de sitter ju inte pårestaurang dagarna i ända. De har alltså ingen nyttaav lägre restaurangmoms. Om vi håller oss innanförlandets gränser är det nästan skamligfördelningspolitik att bete sig på detta sätt, RolfKenneryd.Däremot är vi otroligt medvetna om att vi faktiskthar bekymmer med utlandet i fråga om den s.k.turistmomsen. Problemet är bara att det inte finnsnågot som heter turistmoms. Jag får återkomma tillden saken eftersom min taletid nu är slut.Anf. 71 BO () replik:Herr talman! Min replik gäller , såjag vill till honom säga: Nog är det väl så att varkenpensionärer eller andra har råd att gå pårestaurang, med de höga momsskattesatser som vihar fått i de sammanhangen -- detta sagt inomparentes.Min ambition, , är inte attdifferentiera momsen. Egentligen skulle jag välkunna säga att min ambition är en helt enhetligmoms på 10-procentsnivå och en rejäl sänkning avalla skatter. Det är ju slutmålet långt fram i tiden.När man funderar på vad som kan göras i övrigt fårman leta efter sådant som blivit helt felaktigt, t.ex.hotell- och restaurangmomsen, vilket jag harredovisat tidigare. Det vill göra är attdifferentiera momsen så att den skall vara 20 %nästa år på allt utom livsmedel. Där skall vi ha15 %, vilket för övrigt är väsentligt högre än inomEG.Det finns egentligen två motiv till detta. Det enaskulle vara att man får en fördelningsmässigt braeffekt, dvs. att låginkomsttagare tjänar på lägremoms på just mat. Alla konsumerar vi ocksåkläder. Men statliga utredningar har visat attfördelningseffekten inte blir sådan. Det finns alltsåinget sakligt skäl för att sänka momsen på just mat.Däremot finns det sakliga skäl för att sänkamomsen över huvud taget, så att alla människor --och särskilt låginkomsttagare -- gynnas av lägreskattenivå.Det andra motivet är, som sade, attdetta ligger väl till i folkdjupet. Det kan naturligtvisvara frestande för ett politiskt parti att resonera:Om vi frågar människorna om de vill ha sänkt skattpå mat säger de ja -- då skall vi kräva sänkt skattpå mat. Men det gäller att ha sakliga funderingarbeträffande vilken effekt man får, och det skullevara intressant att höra utveckladetta.Slutligen: Idén med investeringskonton ärintressant, men det uppstår problem. Om jagsparar säg 150 000 , sedanköper en bostad och säljer den året efter, får jag dåbehålla de skattefria pengarna, eller måste det bliett uppskovsförfarande? Det uppstår alltsåtekniska problem om man får placera pengarna ibostäder. Vad händer när jag köper en bostad förskattefria pengar och sedan säljer den?Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag noterar att det inte går att ändrareavinstbeskattningen på bostadsrätter. Jag harmotsatt uppfattning och påstår att det går att ändraden redan nu.Sedan säger att vi motverkarfriheten genom att styra konsumtionen genom endifferentierad mervärdeskatt. Jag tror att denargumentationen är mycket överdriven, eftersomdet rör sig om nyttigheter som var och en är oerhörtberoende av, dvs. boende och mathållning.