prot · GE0983 · 1991-03-21 00:00:00 — Tycker det är riktigt att tre tidningar skall ha halvapresstödet? Tycker attmångfalden garanteras, när en tredjedel avpresstödet går till två tidningar i ?Anf. 163 BO ():Fru talman! Låt mig direkt kontra med en fråga tillYlva när det gäller de trestorstadsområdena.I har vi en situation där familjen ensam ägare av dagspressen, allt annat är döttoch utslaget. Vill ha en situationdär familjen är ensam i ochfamiljen är ensam i ? Det är juden situationen ni försöker provocera fram med eraförslag. Det blir effekten av förslagen.Sedan kan man diskutera spridningen avpresstödet, men de tre storstadsområdena är uropinionsbildningssynpunkt väldigt viktiga. Ettområde är redan överlämnat till en enda familj.Ylva tycker att också Storstockholmoch skall överlämnas till varsin familj.Jag är inte överens med henne om det, och jag kanicke förstå att hennes inställning är ett uttryck förliberal öppenhet och liberal mångfald.Sedan vill jag ställa en fråga till Hans Nyhage. Hansäger att distributionsstödet rör vi inte -- 80miljoner tror jag att det är. Nej, tacka för det!Distributionsstödet tillfaller ju i allt väsentligt destora och rika tidningarna. Leijonparten av detstödet går inte till de tidningar som går medunderskott, de svaga tidningarna. Leijonparten gårtill de rika tidningarna -- , en radförstatidningar.Det är väl rätt naturligt att till de rika må vara givetoch av de fattiga må tagas. Det är en gammalmoderat paroll.Anf. 164 ():Fru talman! Hans Nyhage frågade om jag har lästmoderaternas motion. Ja, det har jag naturligtvisgjort. Det är därför jag är så fruktansvärt upprörd.Jag vet ju att bottnen har gått ur annonsmarknadenoch att tidningarna har förlorat en väldig massa avsina inkomster. Att i det läget ytterligare lägga stenpå börda med en neddragning av presstödetär att ta död på de tidningar som har det svårast isamhället.Sedan har jag sagt till Hans Nyhage att visst är jagberedd att diskutera besparingar. Men varför kan viinte då diskutera besparingar där det är lättast attgöra dem utan att det drabbar mångfalden? Somjag sade i mitt inledningsanförande, tillfördestidningarna genom befrielsen från momsoch lättnaden på annonssidan ungefär 1 500 milj.kr. Det är mer än det belopp som självapresstödet utgör i propositionen.Varför inte gå med på mitt förslag? Låt oss prövatanken om vi inte borde ge oss på den stora kakanpå 1 500 milj. kr., något som i och för signaturligtvis kommer att drabba tidningar somExpressen, och en del rikamoderata tidningar men inte skulle drabba detidningar som vi vill ha kvar för åsiktsfrihetens ochmångfaldens skull. Det är ju det som är denprincipiella skillnaden i jämförelse med dennedskärning som ni nu föreslår.Ylva vill ha svar på den fråga honställde om presstödet och de tre tidningarna. Jagtror att jag skulle kunna ge ett brasvar som hon kunde fundera över i sinstuderkammare. Hur mycket får Dagens Nyhter avde 1 500 miljoner som jag pratar om? Jo, 1989 fickDagens Nyhter 198 milj. kr. som en direktsubvention från samhällets sida. ficksamma år 181 milj. kr.Lägger man ihop det här, innebär det att DagensNyheter och tillsammans fick 380 milj.kr. Det skall jämföras med att erhöll ett direkt presstöd på 370 miljoner,alltså 10 milj. kr. Är inte detta någontingatt betänka, ?Anf. 165 HANS NYHAGE (m):Fru talman! Jag är alldeles på det klara med attKurt inte kan tänka sig att görabesparingar, vare sig på det här området eller påandra områden. Det är typisk socialistisk politik.Hade vi haft en ordentlig ekonomisk politik underde senaste åtta eller snart nio åren och inte deneländiga tredje vägens ekonomiska politik, hadeförutsättningarna för alla företag, inkl.tidningsföretagen, varit helt andra än vad de är idag.Kurt vill också ändra påtidningarnas reklamskatteregler. Han vill medandra ord straffa de tidningsföretag som lyckassälja annonser. Om man skulle genomföra deändringar som vill ha, skulledet dessutom bli ett krångel och kineseri utanmotstycke. vill, förmodar jag,höja reklamskatten från nuvarande 4 till 10--11 %.Han vill ta bort fribeloppet. Reklamskatten harredan höjts en gång från 3 till 4 %.Att är inne på skattehöjningarär alldeles uppenbart, men om han inbillar sig attskattehöjningar löser landets inkl. tidningarnasekonomiska problem, då är ute och reser än vad man kunde ana.Anf. 166 ():Fru talman! anstränger sighela tiden att tala om andra tidningar än om demsom står socialdemokraterna nära, och det må varahonom obetaget att göra det. Men det är ju ändå såatt har det slussats mer än 3 miljarderkronor till de socialdemokratiska tidningarna.Jag skulle vilja fråga , om haninte har ställt sig frågan varför det gårså dåligt för de socialdemokratiska tidningarna.Det måste ju finnas ett skäl till att folk väljer attköpa och läsa de andra tidningarna på orten än desocialdemokratiskt styrda tidningarna. På mångaorter har socialdemokraterna den politiska makten.Det bör alltså finnas en majoritet avsocialdemokrater på de orterna. Varför köper deinte de socialdemokratiska tidningarna?Anf. 167 ():Fru talman! Jag utgår ifrån att ingen som harlyssnat på den här debatten kan påstå att jag harpratat bara om socialdemokratiska tidningar. Jaghar stått här som talesman för alla de tidningar isamhället som behöver presstöd för att kunnaöverleva, därför att de gör ett arbete i demokratinstjänst.Jag slåss ju lika mycket för , somfår 50 milj.kr. , som för andra tidningar sombehöver presstöd för att kunna överleva. Så denbeskyllningen kan inte fortsättamed.Sedan säger att jag bara pratar omskattehöjningar och aldrig kan tänka mig att spara.Men jag har sagt till Nyhage två gånger att jag ärberedd att ta upp en diskussion med er om hur viskall kunna spara. Men då skall vi spara där det ärlättast att spara utan att det drabbar mångfalden.Då skall man naturligtvis ge sig på det område därdet finns så stora möjligheter att spara,nämligen de 1 500 miljonerna som jag talade omförut.Det som jag tycker är egendomligt, fru talman, äratt Hans Nyhage och reagerardärför att 20 stycken A-presstidningar som behöverdet får 370 milj.kr. Men att två tidningar,och , fårsamhällssubventioner med 10 miljoner mer, trotsatt de ekonomiskt går bra och med vinst, det är välingenting, tycker vore väl ändå rimligt, om man begripernågonting om mångfald och tidningar, att ta minutsträckta hand och diskutera de 1 500 miljonerna.Anf. 168 ():Fru talman! Detta är sista gången jag har tillfälleatt delta i en debatt om presstödet. Jag har deltagiti denna debatt . Jag har också deltagit idet utredningsarbete som har föregått presstödetoch dess införande.Låt mig säga att jag tycker att vi har anledning attvara stolta över den massmediepolitik som vi stårför här i . För det första innebär den att vislår vakt om den redaktionella friheten. I det falletskyddar vi tidningarna mot staten och statensingripanden, något som man har oerhört tråkigaerfarenheter av i auktoritära länder. Det är mycketpositivt att vi har en så liberaltryckfrihetslagstiftning. Jag är stolt över att vi dettaår också skall besluta om en nyyttrandefrihetsgrundlag.Men det är också oerhört positivt -- detta vill jagstarkt betona -- att staten ställer sig på läsarnas sidaoch ökar tidningsläsarnas frihet att välja tidning.Jag vill säga till att delågtäckningstidningar som får presstöd kämpar påen marknad, öppet mot förstatidningarna. Densom t.ex. i den här staden köper Svenska Dagbladethar gjort det i ett fritt val mellan t.ex. DagensNyheter och . Staten ställer sigdå på den läsarens sida, när man utformarpresstödet så att denna valfrihet bevaras.Tidningarna arbetar på två marknader, på läsarnasmarknad och på annonsmarknaden. Det skall intevara annonsörerna som skall strypa möjligheternaför läsarna att ha ett fritt val. Jag tycker att det äroerhört viktigt att , och , imotsats till många andra länder, med en sådanpresspolitik har kunnat uppehålla en mångfald.Jag har själv varit med om att utforma dennapolitik, och jag vill än en gång betona mångfaldensbetydelse för demokratins funktioner. Vilkafunktioner handlar det då om och varför är det såviktigt med mångfald? Jo, för det första därför attdet är viktigt att vi har tidningar som förmedlarnyheter på ett allsidigt sätt. För det andra är detviktigt att vi har tidningar som kommenterar detpolitiska skeendet. För det tredje är det viktigt attvi har tidningar som är gårdvarar, som har en''watch dog''-uppgift, en kritisk granskande uppgifti det demokratiska samhället. Slutligen är detviktigt att vi har tidningar som svarar för funktionenatt förmedla kontakter mellan grupper i detdemokratiska samhället. Därför tycker jag att detär fel när man säger att det skall bli ett slut på denpresspolitiken som har byggts upp här i . Jagtycker att det tvärtom finns anledning att slå vaktom den. Det innebär inte att man inte skall göraförändringar.Vi har anledning att med stolthet se på enpresspolitik som både värnar om friheten för denredaktionella verksamheten och läsarnas valfrihet.Anf. 169 HANS NYHAGE (m):Fru talman! talar sig varm förbesparingar på typiskt socialistiskt maner. De s.k.besparingar han föreslår och förordar är ingentingannat än skattehöjningar i kombination medkrångel och kineseri. Men t.o.m. borde väl ändå ha insett vart det harburit iväg med den högskattepolitik som detsocialdemokratiska partiet och regeringen hardrivit , vart det har buritiväg med företagsamheten i , inkl. pressen.Är verkligen konsekvenserna avhögskattepolitiken någonting som vi har attåstunda? Vi måste ju tvärtom arbeta efter denmotsatta politiken, nämligen att sänkaskattetrycket. Det är den politiken som vimoderater eftersträvar.Återigen: När vi föreslår ett anslag på 360 miljoneri stället för 440 miljoner kan detta icke innebära entotal död för pressen. har integivit mig besked om detta ännu -- jag förutsätter attjag får det i hans nästa inlägg i debatten.Med anledning av vad hade att sägaom pressens betydelse vill jag säga att vi alla äröverens om hur oerhört viktigt det är med enobunden, fri press med mångfald. Det slår vimoderater verkligen vakt om.Anf. 170 ():Fru talman! Återigen skulle jag vilja ta upp fråganom mångfalden, som talar sigså varm för. Jag instämmer helt med honom. Mentycker verkligen att det ärmångfald när en ägare får hälften av presstödet?Vidare säger att det skall görasindragningar på de tidningar som går bra. Jag skullevilja fråga om det också gäller de s-tidningar somförst lämnar miljoner i koncernbidrag till A-pressen och sedan får presstöd. Det är inte baraförstatidningar som får presstöd. Det är ocksåtidningar som har en täckning av hushållen på 75--som får presstöd. Sådana förhållanden måsteväl få också att tänka en tanke.Som en kommentar till vad sadeskulle jag vilja peka på att tidningarnas roll i dagfaktiskt är något annorlunda än för bara fem årsedan. har vi inte något informationsmonopolnågonstans. Vi får information från en lång radsändare. Vi kan titta på uppåt 30--40 TV-kanaler.Vi har en stark fackpress, radio, närradio ochlokalradio.Tidningarna är inte längre den endainformationskällan. Det är inte heller främsttidningarna som står för nyheterna . En alltmindre skala människor får sina nyheter fråntidningarna. Där får man de kommentarer som ärviktiga och intressanta och angelägna att slå vaktom.Jag har talat om 20-procentiga besparingar i i ettytterligt bekymmersamt ekonomiskt läge. När vidrar ned på angelägna områden som vård ochomsorg, de mest fundamentala behoven hosmänniskor, får faktiskt också pressen se om sitt husoch göra de rationaliseringar som i mycket storutsträckning återstår att göra. Jag har också talatför ett förändrat presstöd, ett presstöd som intemedverkar till ägarkoncentration och specialstödtill vissa ägarkonstruktioner.Anf. 171 ():Fru talman! Har man den uppfattningen som YlvaAnnerstedt har, att tidningarna inte kommer mednågra nyheter, kan man naturligtvis förstå attfolkpartiet skriver en sådan motion som partiet hargjort. De vill i princip successivt ta bort presstödet.Det är precis det scenario som varnat för, med tidningsmonopol och DN somdet enda som står till buds vid frukostbordet.Jag skall inte förlänga denna debatt mycket mer,men jag vill ändå säga några ord till Hans Nyhage.Jag tycker att det finns stor anledning för enmoderat pressdebattör som Hans Nyhage att nogalyssna på vad har skrivit. i sin artikel i i går på attdet bland finns många motståndaretill presstödet. Men han frågar också om det ärtroligt att partiet, om man skulle leda en borgerligregering, skulle rösta igenom en åtgärd som snabbtskulle beröva partiet den enorma tillgång som envisserligen obunden men dock moderat rikstidningmed stor upplaga innebär. Han tror för sin del attden moderata partiledningen i det läget skulle varberedd att försvara ett presstöd.Det som jag tycker är mest intressant är när vonPlaten skriver: ''Näringslivet slutligen -- finns intedär ett kompakt motstånd mot statliga subsidier?Förvisso. Å andra sidan har jag ett starkt minne avalla de näringslivets toppmän som jag lyssnat tillunder i Svenska Dagbladets styrelse.Visst har de uttryckt åsikten att stödet bör avskaffasoch Svenskan bör stå på egna kommersiella ben.Före sammanträdena och efter dem. Underdiskussionerna på våra möten har däremot denstående -- eller i vart fall ständigt återkommande --frågan varit: Hur går det med presstödet? Finns detnån chans att öka det? Det är väl ingen risk att detförsvinner? ''Detta har alltså sagt. Tänkpå det, Hans Nyhage, när vi möts i en nypressdebatt.Anf. 172 ():Fru talman! Med en ytterligare diversifiering avinformationen skulle vi också ha möjligheter att fåfärska lokala nyheter -- om intesocialdemokraterna var så negativa till en fri lokalTV. Vi skulle då kunna komplettera nyhetsutbudetpå morgonen med den typen av information.Jag vill återigen understryka att jag har talat för ensuccessiv nedtrappning , och jag hartidigare givit skälen härför. När man på alla andraangelägna områden i samhället måste dra ned,måste faktiskt också pressen göra det. Det finnsfortfarande ganska mycket att göra när det gällerrationaliseringar och effektiviseringar, vilket juockså vitsordas av företrädare för branschen.Sverige har inte hängt med i den tekniskautvecklingen, och det är angeläget att gördet. Mångfald och fri opinionsbildningtillfredsställs faktiskt inte med den typ av presstödsom vi har i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den27 marsKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum onsdagen den 27 mars.18 § BordläggningFöredrogs och bordladesProposition1990/91:130 Ändringar i vapenlagen (1973:1176)m.m.Motionernamed anledning av prop. 1990/91:111 Sekretessinom och mellan myndigheter på vårdområdetm.m.1990/91:K37 av m.fl. (v)1990/91:K38 av m.fl. (m)1990/91:K39 av tredje vice talman . (c)1990/91:K40 av ()1990/91:K41 av ()1990/91:K42 av ()med anledning av prop. 1990/91:119 Särskiltkommunalt bostadstillägg till folkpension1990/91:Sf35 av ()1990/91:Sf36 av ()1990/91:Sf37 av m.fl. (v)1990/91:Sf38 av m.fl. (c)1990/91:Sf39 av m.fl. (m)1990/91:Sf40 av m.fl. (mp)1990/91:Sf41 av m.fl. (fp)1990/91:Sf42 av m.fl. (s)19 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 mars1990/91:172 av () till statsrådetBengt om barnomsorgens utbyggnad:Riksdagen har vid flera sammanhang uttrycktbehovet av snabb utbyggnad av barnomsorgen.Senast den 1 januari 1991 har också möjlighetöppnats för kommunerna att lämna statsbidrag tillpersonalkooperativa barnstugor. Trots att detta ärett prioriterat område verkar myndigheternasagerande vara föga inriktade på att anpassa sig tillriksdagens beslut.Riksdagsbeslutet om de nya villkoren togs den 29november 1990 och ändringen istatsbidragsförordningen kom från trycket den 17december. Trots att regeländringen trädde i kraftden hade så sent som imitten av mars ännu inte lyckats få fram sinatillämpningsföreskrifter.För att barnstugor som personalkooperativ skall fåstatsbidrag krävs utöver de villkor som ges iförfattningen dels att verksamheten är prövad ochgodkänd av , dels att den juridiskapersonen är registrerad och godkänd i sammainstans, dels att yrkesinspektion ochbrandmyndighet har godkänt lokalerna från miljö-och brandskyddssynpunkt.Förutsättningen för att ett personalkooperativ skalldriva sin verksamhet är att kommunen köper desstjänster. Kommunen prövar härvid attverksamheten bedrivs enligt de intentioner som gesför barnomsorgen. Att härutöver ha en särskildprövning via framstår enbart som enbyråkratisk klåfingrighet som bygger på ettgrundläggande misstroende mot kommunernainom socialstyrelsen.För att en ekonomisk förening skall få bedriva sinverksamhet krävs att den är registrerad vidlänsstyrelsen. Föreningen får således inte inleda sinverksamhet . Registreringsförfarandettar i -- som har de svåraste problemeninom barnomsorgen -- cirka . I mångaandra län är tiden minst sex månader.Det bör enligt min mening vara möjligt att ersättadetta förfarande med smidigare procedurer.Exempelvis borde föreningen på samma sätt somaktiebolag eller handelsbolag under bildandekunna medges rätt att påbörja sin verksamhet såsnart ansökan om registrering är inlämnad.Det är självklart väsentligt att verksamheten drivsi ändamålsenliga lokaler. Visst mått och viss sans idenna prövning synes dock angelägen. Detförekommer t.ex. att berörd myndighet --yrkesinspektionen -- ansett sig behöva göra förnyadprövning av verksamhet som har övergått från drifti regi i godkända lokaler tillföräldrakooperativ. Vidare förekommer att lokalersom är godkända för skolans lågstadium plötsligthar underkänts när man velat använda delar avlokalerna för en med skolan integreradförskoleavdelning.Med anledning av det anförda vill jag frågastatsrådet . Kan statsrådet redogöra för motiven till denlånga beredningstiden för framtagande avtillämpningsbestämmelser för beslut omstatsbidrag till personalkooperativa barnstugor?2. Vilka initiativ avser regeringen vidta för attberedningstiden för framtagande avtillämpningsbestämmelser i motsvarandesituationer skall förkortas?3. Är regeringen beredd att ta initativ till att detprövningsförfarande som sker av verksamheten vidpersonal- och föräldrakooperativ skall förenklas?4. Avser regeringen medverka till förenkladeansöknings- och prövningsförfaranden vidbildandet av ekonomiska föreningar?5. Avser regeringen medverka till förenkladtillståndsprövning i fråga om lokaler ocharbetsmiljö i situationer där redan tidigaregodkända lokaler överförs till annan huvudman?1990/91:173 av () tillmiljöministern om urskogar:En naturskog i där hela 25 hotadeväxtarter finns planeras nu huggas ner avdomänverket. Detta uppger organisationen ''Stegetföre''. Samma organisation har tidigare funnithotade växtarter i andra naturskogar ,anmält förekomsterna till de berörda skogsägarnaoch myndigheterna, men ändå har skogarna i flerafall huggits ner. Så gott som förstörslokalerna med utrotningshotade växt- ochdjurarter!De aktuella arterna är sådana som är knutna tillgammal naturskog och som inte överleverkalhyggesfasen i modernt skogsbruk.Avverkningarna innebär därför att de slås ut.Enligt om skydd för växter ochdjur och deras livsmiljöer skall hotade arter ochderas livsmiljöer skyddas. har skrivit påkonventionen. Det borde innebära att nedhuggningav naturskogar med dokumenterat hotadeväxtarter inte skall kunna tillåtas i . Ändåhar det skett, och ytterligare sådananedhuggningar planeras av bl.a. det statligadomänverket.Naturvårdsverket och har upprättatlistor på hotade växt- och djurarter i de svenskaskogarna. Det har föregåtts av ett omfattandevetenskapligt arbete och inventeringar i hela landetunder . Dessa listor har publicerats iinstruktiva böcker med bilder, instruktioner omvilken hänsyn som måste tas, förekomst och kartorosv. Omfattande informationsmaterial har tagitsfram för skogsägare och skogsvårdsstyrelser.Kurser för såväl skogsägare som anställda iskogsföretag har hållits i ämnet.Just nu pågår kampanjen ''Rikare Skog'' i sammasyfte. Behovet och vikten av att skydda hotadearter och deras miljöer måste alltså anses vara välkända av alla berörda. Nedhuggning av skogar meddokumenterat hotade arter kan därför inteursäktas -- i synnerhet inte då de ansvarigadessutom fått en särskild dokumentation för deaktuella skogarna. Ändå huggs dessa skogar ner!Det borde därför vara klarlagt att det krävsytterligare åtgärder från regeringens sida såväl vadgäller lagstiftning som anvisningar till ansvarigamyndigheter.I sammanhanget har det statliga domänverket enspeciell roll. Det är domänverket somi hög grad görsig skyldigt till brott mot . Detär domänverket som går in och hugger ner urskogaroch naturskogar med mycket stora skyddsvärdet.Så är fallet när det gäller de fjällnära skogarna, ochdet gäller uppenbarligen även skogarna iNorrbottens inland. Det omvända borde i ställetvara regel! Det är ju staten som har skrivit på och stiftat lagar för naturskydd, ochdå måste i rimlighetens namn även statens företagfölja dessa krav.Vad gör regeringen för att se till att domänverkettar sitt naturvårdsansvar? Vad gör regeringen föratt se till så att domänverket inte skövlar ytterligareur- och naturskogar med hotade arter i ?Är regeringen beredd att omgående åläggalänsstyrelserna att stoppa förstöringen av kändalokaler för utrotningshotade växter och djur?Vad gör regeringen för att förhindra ytterligarenedhuggning av skogar som är oersättliga biotoperför hotade arter? Vad tänker regeringen göra i denu aktuella fallen i ?Gäller till skydd för hotadeväxter och djur och deras livsmiljöer i ?20 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 19 mars1990/91:474 av () till statsrådetAnita om begäran om rättshjälp iBofors-affären:Det har snart gått den svenskaregeringen mottog en indisk begäran om rättshjälpi Bofors-affären.Ännu har inget svar lämnats till indiska regeringen.Jag vill fråga statsrådet:Är regeringen beredd att vidta åtgärder för attpåskynda överlämnandet av den information iBofors-affären som den indiska regeringenefterfrågade?1990/91:475 av () till statsrådetLena om biståndsmyndigheternasfältpersonal:I budgetpropositionen 1990/91:100 bil. 5() s. 74 säger föredragandestatsråd:''Utredningens förslag om attbiståndsmyndigheterna själva skall få avgöra behovav fältrepresentation och finansiera denna inomsakanslagen tillstyrks av remissinstanserna. Jaginstämmer i förslaget -- -- --''.Jag tror att statsrådets uttalande antingen är ettolycksfall i arbetet eller drabbat av ''tryckfelsnisse''.Frågan om hur personal skall finansieras harprincipiellt intresse för . Huvudregeln ärju att personalkostnader -- särskilt när det gällerfasta tjänster -- skall finansieras överförvaltningsanslaget.Vill statsrådet informera om hurstatsrådets uttalande på s. 74 i budgetpropositionenom finansiering av fältpersonal inom sakanslagenskall tolkas?1990/91:476 av () till statsrådetBengt om den tillfälligaföräldrapenningen:En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning förvård av barn om föräldern behöver avstå frånförvärvsarbete bl.a. i samband med sjukdom ellersmitta hos barnet. Detta gäller dock underförutsättning att barnet är äldre än elleratt barntillsynen är stadigvarande ordnad eller ombarnet vårdas på sjukhus.Nu är det tyvärr så att barn kan födas med enmissbildning eller handikapp. Om barnet behöverbehandling eller föräldrarna utbildning för att klaraav att sköta barnet hemma har endast den enaföräldern rätt till föräldrapenning. Det är viktigt attbåda föräldrarna i dessa fall ges möjlighet att delsfå den utbildning som behövs för att ta hand om sittbarn, dels ges möjlighet att stödja varandra.Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för attunderlätta för dessa föräldrar?21 § Kammaren åtskildes kl. 22.50.Förhandlingarna inleddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m.ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 74(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 14 §anf.