prot · GF0947 · 1991-12-17 00:00:00 — Inredning ochutrustningsstandard i våra bostäder ärgenomgående hög. Trots allt detta upplever mångamänniskor, inte minst 170 000 hushåll som står ibostadskö i , att vi har bostadsbrist.Detta beror på att bostadspolitiken under en följdav år genomsyrats av ett planekonomiskt tänkandemed dåligt resursutnyttjande som följd.Bostadssektorn är en av de mest regleradesektorerna inom den svenska ekonomin.I valrörelsen var jag ute i skolorna och pratade enhel del bostadspolitik. Jag ställde ofta frågan: ''Hurmånga är nöjda med dagens bostadspolitik?'' Av ca5 000 tillfrågade elever var det en som sade sig varanöjd. En var nöjd! Detta är en viktig larmsignal tilloss politiker. Ungdomar är de som har fått ta meststryk. I centralorterna, i den mån de över huvudtaget kan få tag på en bostad, är de hänvisade tillnyproduktion i förort, dvs. de dyrastelägenheterna.Kostnaderna för att bygga och förvalta bostäder ärhöga och ökar. Tillfälligtvis, när byggbranschenbefinner sig i både konjunkturell och strukturellkris , har vi fått bukt med deaccelererande byggkostnanderna. Vi har under enföljd av år subventionerat byggandet alltmer medoffentliga medel. Hyresskillnaderna mellannyproducerade och äldre lägenheter ökar och ledertill alltmer orättvis hyressättning. Det voreintressant att höra om någon i denna kammaretycker att det är rättvist att en nyproduceradlägenhet i förort till kan kosta intilldubbelt så mycket som en mera attraktiv centraltbelägen lägenhet. Folk i allmänhet tycker i alla fallinte det.Ett av de grundläggande felen består i att statentagit över de boendes och bostadssökandes roll påbostadsmarknaden. Statlig styrning genomsubventioner och administrativa regler har ersatt debostadssökandes egna värderingar och egnabostadsval. Politiker och administratörerbestämmer visserligen i all välmening åtbostadskonsumenterna där ute. Resultatet hardock blivit att arkitekturen bestäms avlåneregler och inte av människors efterfrågan.Därför ser de relativt nyproducerade bostäderna iregel ut som en korsning mellan en fågelholk och enskokartong. Regler och byråkrati missgynnar ocksåinnovationer och alternativa lösningar.Nu står vi inför att förändra bostadspolitikenradikalt. Statens utgifter för räntesubventionernamåste minska. Vid höga subventioner spelar detinte så stor roll om ett fönster kostar 1 000 eller3 , när staten betalar tre fjärdedelar avräntekostnaderna. När man via skatter betalar sitteget och andras boende saknas snart incitament atthålla byggkostnaderna nere. --1990ökade byggkostnaderna . Desamhällsekonomiska investeringarna för byggandethar uppgått till ca 200miljarder kronor . Högbyggkostnadsutveckling påverkar därmedinflationen kraftigt. Priserna på byggmateriel harockså rakat i höjden. Där råder rena botiquepriseri dag.När man pratar om bostadsfinansiering så glömmerman ofta bort dem som köper eller bor i villa ellerbostadsrätt utan räntesubventioner, ett inte alltförovanligt fenomen i . De får betala dyrt förinflationsdrivande politik. Den senasteräntechocken talar sitt tydliga språk. måste denekonomiska politiken bli stram och trovärdig, föratt vi skall få ner räntorna.Subventionerna hamnar i alltför storutsträckning i fel fickor. Vi får dock betala för demfullt ut med höga skatter som också innebär högapriser. Eftersom byggandet står, som jag sadetidigare, för en mycket stor del av de totalainvesteringarna, bidrar subventioner till en högreinflation och därmed högre räntor än vad somannars skulle ha varit fallet.Därför måste vi lägga om den bostadspolitiskakursen så att vi får incitament att hållabyggkostnaderna nere. Konkurrensen ärnaturligtvis viktig. Där finns det oerhört mycket attgöra i dag.Korsvist ägande, kartellbildningar ochmonopolliknande situationer är inte helt ovanliga.Konkurrensriktig upphandling är ett närmastokänt begrepp. Byggkonsulterna är i de flesta fallanställda och avlönade av byggbolagen. Vem somtjänar på det är inte svårt att räkna ut.Kunskapsnivån i beställarledet är för det mestagenerande låg. Det finns heller ingen utbildning påområdet. Beställare, nyttjare och betalare är sällansamma person. Har ni tänkt på varför så mångabyggen blir dyrare än planerat? Fler och fler storabyggbolag bygger mindre och mindre och agerarmer och mer som mellanhänder i stället.Rationaliseringar skapar välstånd. Konkurrens geralltid lägre priser och bättre service.Byggbranschen har använt mindre pengar tillproduktutveckling än jämförbara branscher.Genom skattesänkningar minskar vibyggkostnaderna. är mer än hälften avbyggkostnaderna skatter. Av det följer storasubventioner och en enorm rundgång av pengar.Ett skattemässigt gynnat bosparande måste tillliksom borttagande av regleringar som fördyrar ionödan.Här finns det mycket att göra, och vi i NyDemokrati är inte så imponerade av de s.k.borgerliga åren då vi fick friggeboden men inte såmycket mer på det bostadspolitiska området. Detvore trevligt att höra någon företrädare för deborgerliga partierna utveckla det litet. måste vita tag i problemen från alla håll och kanter och göradet bästa av situationen. Vi i Ny Demokrati ber attfå återkomma med motioner under allmännamotionstiden.Med anledning av det anförda blir slutsatsen:Ett system där man från politikerhåll förstframkallat höga byggkostnader, högbyggkostnadsutveckling och högt ränteläge, för attsedan införa ett system där man lägger över de högakostnaderna på de boende, kan vi inte medverkatill.Det finns inga enkla lösningar eller ett trollspö attta fram på det bostadspolitiska området. Vad somgäller nu är att på allvar bekämpa den högainflationen och få ner räntorna samt att tatag i de höga byggkostnaderna. Det blir inte lätt ochdet kommer att ta tid. Vi måste dock börja , förju längre vi väntar desto värre blir det.Vi måste nu ta oss ur den återvändsgränd vibefinner oss i med höga subventioner och högaräntor. Det gör vi definitivt inte genom att köravidare in i gränden med räntelån. Därför yrkar jag,fru talman, bifall till utskottets hemställan.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag tackar förerbjudandet om ytterligare . Jag tycker inteatt brist på har varit mitt största problem,men är det intressanta motioner, tar jag naturligtvisgärna del av dem. Jag har också tagit del av DanErikssons anförande om bostadspolitiken i denallmänpolitiska debatten, fast jag tyvärr inte kundenärvara själv just då.Men vad jag närmast avsåg var bostadsutskottetsbehandling av bostadsfinansieringen. Där tyckerjag inte att Ny Demokrati på något sett har tagitaktiv del i diskussionerna. Jag tycker helt enkelt har svalt de borgerliga partiernas kritik moträntelånesystemet helt okritiskt utan att ha gjortnågon egen bedömning av förslaget som sådant.Naturligtvis gäller detsamma för kds. Jag tyckerinte att något av dessa partier har gjort ensjälvständig analys av räntelånesystemet.Men jag skulle vilja hålla med i denanalys han sedan gör angående de problem somfinns på bostadsmarknaden. Vi har totalt sett enhög bostadskonsumtion här i landet. Problemet äratt den är väldigt ojämnt fördelad, att det inte ärde som bäst behöver de största och mest välbyggdahusen som bor i dem.Det finns en rad problem på bostadsmarknaden.Det hör framför allt ihop med fördelningen. Mendet hör också ihop med att vi rustar gamla husdåligt -- villor, hyreshus och allmänna inrättningar.Är Ny Demokrati lika intresserat av att ställa upppå det förslag som ochsocialdemokraterna har lagt fram om omfattandeROT-program, dvs. upprustning av skolor ochsjukhus m.m.? Kommer Ny Demokrati i detta fallatt vara lika intresserat av att befrämjabyggbranschens situation?Jag tycker att det är viktigt att få hörameningsyttringar från Ny Demokrati på dessaområden och att man visar ett intresse för att lösadessa bostadsfrågor.Dan i talar också om vilkaproblem som har funnits på bostadsmarknadenunder och att det inte går att fortsätta in ien återvändsgränd med hjälp av räntelånesystemet.Jag anser att Ny Demokrati har missuppfattaträntelånesystemet. Det här är en brytning mot dentidigare bostadspolitiken, och det är ett försök attändra på subventionssystemet och att få ettbostadsfinansieringssystem som håller på lång sikt istället för att fortsätta den väg som man nu är innepå och ser ut att följa framöver.Anf. 23 i (nyd)replik:Fru talman! Jag kan inte tolka det här på någotannat sätt än att det är en stor underskattning av ossom tror att vi i Ny Demokrati intehar gjort någon egen analys av bostadspolitiken.Det kommer att framgå när vi väcker våra motionerom det inte har framgått tidigare.Jag håller med om att bostäderna är ojämntfördelade. Det beror bl.a. på de inlåsningseffektersom har uppstått på grund av de regleringar somhar funnits. Det är fråga om ett dåligtresursutnyttjande, där många människoröverkonsumerar medan andra står där utan någonbostad alls.Byggbranschen måste anpassa sig till en realistisknivå och inte till de nivåer som har funnits under desenaste åren. Men det som håller på att hända ärfarligt. Det är många som har sagt, att ombyggbranschen slås ut går stora värden till spillo. Vii Ny Demokrati vill inte bidra till det och givetvisinte heller till någon stor arbetslöshet. Därförtycker vi att det här är ett bra tillfälle att t.ex.renovera skolor och bygga ålderdomshem. Därkanske det går att finna någon lösning tillsammans.Med räntelånen angriper man inte de verkligaproblemen. Räntelånen bidrar till inflationsbrasanoch accellererande priser. Med räntelån finns ingaincitament att hålla byggkostnaderna nere.Kapitalkostaderna vältras över helt på de boende.Räntelånen löser inte problemen, utan tvärtomeldar de på inflationsbrasan, vilket gör att vi fårhögre byggkostnader.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag tror att alla som är intresserade avbostadspolitik är klara över att det har varit enöverhettad byggbransch och att det är nödvändigtatt något minska bostadsproduktionen. Dethandlar om att dra ner på produktionen med istorleksordningen 10 000 lägenheter jämfört medförra årets produktion. Men det vi diskuterar i daghandlar inte om de siffrorna. Det handlar här omatt ha en produktion på enbart 20 000--30 000lägenheter framöver. Det beror på attvillkoren inte är kända.Jag är därför glad över att iStockholm och Ny Demokrati har insett att detfinns all anledning att vara oroad över situationenpå byggmarknaden och tar de signaler som finns påallvar. Vi skall från politiskt håll försöka bidra tillatt stimulera byggbranschen och se till att debyggarbetare som har utbildning får arbeten --arbeten som behövs för hela svenska folket.Det var också roligt att även Ny Demokrati ärangelägna om att sätta igång ombyggnadsarbeten.Jag ser fram emot att vi i kommer attfå stöd från Ny Demokrati för det förslagetframöver.Anf. 25 i (nyd)replik:Fru talman! Ja, det är trevligt att kunna hittagemensamma punkter med . Dethänder inte så ofta. Jag tycker att det är viktigt attvi alla hjälps åt och gör det bästa av situationen.Det får inte gå för mycket politisk prestige iresonemangen. Precis som många andra harpåpekat är det en oerhört viktig fråga.Anf. 26 ():Fru talman! Jag kan inte avstå från att göra någrakorta kommentarer till dagens debatt och det nuaktuella betänkandet.Först och främst är det anmärkningsvärt att en f.d.bostadsminister som kan vara såtotalt oinformerad om verkligheten ute i landet.Slopandet av räntelånen, hävdar ,höjer hyran i en nyproducerad trea med . Detta är sanningen i ett fåtal projekt somär så dyra att de inte borde komma till stånd. Desom skriker högt över att räntelånen nu skallförsvinna, är de som uppför så dyra byggen att denärmast måste lura på hyresgäster och köpare dessahus, dvs. med hjälp av räntelån skapa lågakostnader nu men dubbelt så höga i framtiden.Den garanterade räntan, , höjdes ioch med förslaget om räntelånens införande från3,4 till . Det innebär i sak att med hjälp avräntelånesystemet subventionerar billiga och brabyggen de dyra byggena.En vanlig trea byggd inom 110-procentsgränsen,vilket förekommer ute i landet, , fåren högre kostnad på grund av räntelånet på ca 2 000kr. , eller ca . Det skullealltså bli billigare med de beslut som skall fattas . På samma sätt innebär en utbetalning avräntebidragen redan vid inflyttningen motsvarandekostnadssänkning med ca 150 kr.Ulf Lönnqvist pläderar här så väl för räntelånen.Men det innebär att han driver upp kostnaden, ochhan gynnar på det sättet de dyra byggena.Kanske på grund av en lapsus kan de frifräsare somfinns i landet, och som har tyckt att räntelån är så värdelösa att de inte har velatsöka dessa, och har byggt för stort och på för dyratomter, nu kan få en extra julklapp på 500 000 till600 . De får nu möjlighet att söka båderäntelån och investeringsbidrag. Det här bordeundvikas. Mitt förslag skulle här kunna vara -- omjag skall lägga fram något förslag -- att bostadslånfår inte sökas för småhus om det egentligabyggnadsarbetet på byggplatsen har påbörjats föreden . Då undviker man denonödiga kostnaden för staten på 100--200 milj.kr.Jag skall inte lägga fram något sådant förslag nueftersom det inte är tillräckligt förberett. I ställettror jag att det finns en annan möjlighet, nämligenatt kommunerna icke beviljar borgen till dessa s.k.lyxbyggen. Därvid slipper man vid nuvarandebudgetläge en extra utgift som inte på något sättkan upplevas som motiverad eller rättvis.Regeringen och utskottet, , har varitmer generös än vad jag tycker är lämpligt när detgäller att byta ut det överreklameraderäntelånesystemet. T.ex. har räntelån vid byggandeav garage bytts ut mot räntebidrag. Det innebär isak, mina kammarledamöter, att det gesräntebidrag, för en lägenhet, pågaragekostnaden . i räntebidrag för en garageplats --i första hand i . Detta var sannolikten nödvändig åtgärd för att några stora byggprojekti inte skulle behöva läggas ned.Här ser vi vådan av ett räntelån som var mycketöverreklamerat och där man för att få lågakostnader för staten i stället belastarhyresgästerna -- de själva ovetande -- med myckethöga kostnader.Jag tror att bör sluta med att görareklam för ett omöjligt lånesystem. Det är mittväsentliga budskap i dag.Anf. 27 () replik:Herr talman! Nej, , det här är ingetomöjligt system. Det finns två vägar att gå framåtnär det gäller finansieringen av byggandet.Antingen tar man ut kostnaden för förräntningenav kapitalet med en gång, eller också försöker manlägga ut den över tiden. Väljer man att ta ut detmed en gång må man sedan diskutera hur stor delden boende själv skall betala och hur stor delsamhället skall betala. Den debatten kan man alltidföra.Av de direktiv som föreligger och som skulleleda fram till ett nytt finansieringssystem framgårdet mycket tydligt att statens del i alla fall skall blimindre och mindre, för att till slut försvinna. Detinnebär kraftigt ökade kostnader direkt för deboende.Räntelånesystemet är ett system som avser attutjämna kostnaderna över tiden. Det är detta dethela handlar om.De förslag som den borgerliga regeringen lagt ochsom utskottsmajoriteten står bakom innebär, IvarFranzén, när man räknar samman effekten av dematt en vanlig trerumslägenhet blir ungefär 1 500 kr.dyrare . Det exempel som vi räknat på ärdet som regeringen har i sin egen proposition. Sådet går väl ändå inte att säga att vi har konstrueratexemplet. Är exemplet konstruerat, så är detregeringen som har gjort konstruktionen. Men kominte och säg, , att vi har räknat på etttokigt sätt i det här sammanhanget. Det blir så här:En vanlig enkel trerumslägenhet på 80kvadratmeter blir . dyrare inomnyproduktionen jämfört med omräntelånesystemet hade fått vara kvar.Anf. 28 () replik:Herr talman! Tar man extremaStockholmsexempel får man det resultat som UlfLönnqvist redovisar. Men jag redovisar vad somhänder ute i landet, och detta är inte enstakaexempel. Det är mycket enkel matematik, ochmatematiken är en exakt vetenskap, man den garanterade räntan med 0,25 %innebär det 20--. högre kostnad perkvadratmeter.Om vi betalar ut räntebidraget redan vidinflyttningen i stället för att lägga det till lånet, ochalltså inte betalar det först när lånet skall utbetalas,blir det också en kostnad på 20--. Detta visar att bra och billigabostäder -- och sådana kan man bygga i nuvarandekonkurrensläge -- klart gynnas av de beslut somkommer att fattas . Räntelånesystemet skulleha varit en uppenbar nackdel.Jag vill också förtydliga mig när det gäller den härextra julklappen. Jag är uppmanad att forcera såmycket som möjligt, och därför blir mittresonemang kanske delvis obegripligt. Men genomett generellt slopande av regleringen och genomvillkoren för bostadslån vad gäller kommunensbeslut och godkännande får vi enöverlappning som är olycklig. De som står för delyxbyggen som det talats om får en extra julklapp,något som sticker i ögonen på vanliga villabyggare,som tycker att det är oförtjänt att de som liggerbakom lyxbyggena skall få en halv miljon extra somde aldrig har räknat med och som de inte behöver.Men, , matematiken är en exaktvetenskap, och vad jag har sagt här är sanningen.Anf. 29 () replik:Herr talman! När det handlar omkostnadsjämförelserna, så för framdetta att bidraget betalas ut redan vid inflyttningen.Det var tanken också i räntelånesystemet. Man hartagit över detta.Vidare talar om garagen och skildrarvilken generositet man utvecklar. Ja visst, fram tillmaj månad -- sedan är det stopp, sedan kommer dehär kostnadsökningarna i stället. Inte ens IvarFranzén anser väl att man över huvud taget intebehöver ha några parkeringsanläggningar vidbostadsbyggen.Det är också en förändring när det gällerräntetrappan, liksom när det gäller andelen avbidragsunderlaget, där alla skall ha . Deåtgärderna sammantagna, plus denomständigheten att investeringsbidraget så kraftigtreduceras, leder fram till den kostnadsökning somjag har pekat på. Och jag har använt mig avregeringens eget exempel, för att slippa ifrånbeskyllningar att vi konstruerar exempel.Slutligen är det på det sättet, , att detskall kunna byggas bostäder över hela landet, ochmänniskor skall ha råd och möjlighet att bo överhela landet. Då måste man faktiskt hafinansieringssystem där man accepterar att det kanvara olika förhållanden vid byggen i olika delar avlandet.Men det väsentliga, och det är det jag har slagit fast,är att jämfört med dagens system så leder deåtgärder man nu sätter in också till enkostnadsökning. I förhållande till räntesystemet äralltså kostnadsökningen egentligen mycket, mycketstörre. Det är detta som är det allvarliga i ensituation, , där de här olika åtgärdernaskapat en oro på byggmarknaden som gör att manskjuter på byggen. Man vet inte vad det hela skallleda till, men redan det som man kunnat läsa ut --och det är samstämmigt för branschen -- gör säger: Då vågar vi inte sätta i gång byggena.Om räntelånesystemet fortfarande fått gälla hade vikunnat sätta i gång, då hade vi kunnat bygga, dåhade vi kunnat klara en del avsysselsättningsproblemen.Och som ytterligare lök på laxen kommer ju att eraåtgärder leder till att ävenombyggnadsverksamheten fördyras kraftigt. Detinnebär att inte heller den vågar man sätta i gångförrän man får de slutgiltiga beskeden. De beskedsom nu lämnats driver upp kostnaderna iombyggnaden, vilket redovisats avboendeorganisationerna inför utskottet. Det skerpå ett sådant sätt att man inte heller har att förväntasig den uppgång av ombyggnaden som vi skullebehöva.Anf. 30 () replik:Herr talman! Det som jag anser vara detgrundläggande felet, och som jag tycker att UlfLönnqvist går vid sidan om, är att med den höjdagaranterade räntan i stället för räntetrappan blir detde bra och billiga bostäderna som får subventionerade dyra. Detta är kostnadsdrivande, och därmed ärsystemet i grunden felaktigt.Med nuvarande upphandlingssituation -- jag vetdetta av erfarenhet -- är det väsentligt lägrekostnader, och innebär inte ens den 95-procentiga begränsningen någon egentligkostnadsökning jämfört med vad som var fallet iden situation som rådde . Jag är heltsäker på att talet om att det är borttagandet avräntelånen som gör att man är så orolig påbyggmarknaden och därför stoppar byggena, är ettsätt att försöka lägga skulden på någon, förverkligheten är annorlunda.Det är inte svårare , med det system som vi nuskall ta ställning till, att fatta ett byggbeslut, mendet är jättesvårt att över huvud taget fattabyggbeslut, beroende på att vi på hyresmarknadenhar en årgång bostäder på lager. Detta tryckersituationen och skapar givetvis problem oavsettvilket finansieringssystem som finns. Så kom inteoch säg, , att hade räntelånesystemetvarit kvar, då hade det varit frid och fröjd påbyggmarknaden. Det är en totalt felaktig bild.Anf. 31 (nyd):Herr talman! Jag skall helt kort be att få tillföra denhär debatten ytterligare en aspekt som inte någonberört hittills.Av kommittédirektiven framgår ingenting om hurman skall hantera bostadsadministrationen iframtiden. Många på de nuvarandelänssbostadsnämnderna känner stor oro för sinframtid. Det är märkligt att man här kanskesmygrationaliserar bort länsbostadsnämnderna,utan att de administrativa frågorna får en allsidigbelysning i en utredning.Jag tycker att kommittédirektiven också skulle taupp frågor som rör den framtidabostadsadministrationen, och jag hoppas att deföreträdare för regeringspartierna som finns häri kammaren vill verka för att direktiven utökas attäven omfatta denna punkt. Som mångårigbostadsbyråkrat finner jag den här frågan mycketangelägen. Länsbostadsnämndernas personal har imånga år levt under hotet av en framtidanedläggning, och jag tycker att de administrativafrågorna är värda ett särskilt kapitel i denkommande utredningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )7 § Ändring i lagen om byggnadsgarantiFöredrogsbostadsutskottets betänkande1991/92:BoU7 Ändring i lagen om byggnadsgaranti(prop. 1991/92:57).Anf. 32 ():Herr talman! Detta ärende från bostadsutskottet,som handlar om en framflyttning av lagen ombyggnadsgaranti, kan tyckas mycket ringa och inteförtjäna ens någon diskussion här i kammaren. Jagtänker inte heller göra något längre inlägg i frågan,men jag tycker att det är litet anmärkningsvärt attutskottsmajoriteten vill göra denna framflyttningav lagen. Jag ställer mig naturligtvis frågan, om detbara gäller en framflyttning av lagen eller om det isjälva verket är så att man förbereder för att intelåta lagen träda i kraft över huvud taget.Det är mycket angeläget att vi får ett svar frånutskottsmajoriteten om vad man har för planer pådetta område, om det bara är en ren framflyttningför att se vad den utredning som pågår kan tillföra,eller om det är första steget mot att inte anta lagen.Jag hoppas alltså att jag får ett klart och bestämt nejtill svar, eftersom det är många som jobbar inombostads- och byggbranschen som är angelägna omatt lagen kommer till stånd. Det finns stora bristernär det byggs hus , och de som bygger har intekunnat ställas till ansvar.Det är självklart att både vi i ochandra partiföreträdare hoppas på frivilligaöverenskommelser, men det har inte gett detutslag som skulle behövas för att man skall kunnagå den vägen.Jag upprepar min fråga till och denborgerliga majoriten: Är det här bara ett steg för attså småningom inte behöva genomföra lagen överhuvud taget?Anf. 33 ():Herr talman! I propositionen om ändring av lagenom byggnadsgaranti föreslår regeringen att justtidpunkten för tillämpningen skall flyttas fram frånden till . Anledningentill regeringens förslag är att det pågår en översynav de allmänna bestämmelserna för byggnads-,anläggnings- och installationsentreprenader, somkallas AB 72. Denna översyn pågår inomByggandets kontraktskommitté. ansvaret för sådana fel och skador som lagenom byggnadsgaranti reglerar.Konkreta förslag kommer att vara klara månad . Om de nyabestämmelserna innebär ett godtagbart frivilligtansvar, som tryggas genom en försäkring, behövsdet inte någon lag om byggnadsgaranti. Regeringenmenar därför att denna översyn bör avvaktas.Detta står utskottets majoritet bakom.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret påfrågan.