prot · GE0987 · 1991-03-27 00:00:00 — De förslagen går isär.Riksdagens revisorer har enbart haft att undersökai vad mån de mål som har satt upp uppnåsav turistrådet. I bägge fallen har kritiken varit bådeberättigad och negativ.Från moderat sida ser vi ingen annan lösning än renodlar turistrådets uppgifter, och där har visamma åsikter som RRV. Vi är nog ganskaövertygade om att också utredningsmannenkommer att inse det orimliga i den organisation somturistrådet har i dag.Anf. 145 ():Herr talman! Jag vill bara tillägga att det låterförhoppningsfullt när säger attregeringen kan tänkas återkomma till riksdagen.Regeringen kan ju välja det alternativet. Jag vill dåuppmana och kollegerna ikulturutskottet att påverka regeringen så att denfaktiskt också kommer tillbaka till medärendet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skallfattas . )18 § Vissa fastighetsrättsligalagstiftningsfrågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU9 Vissa fastighetsrättsligalagstiftningsfrågor.Anf. 146 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 till detta betänkande.Vi skulle egentligen haft fler reservationer än demånga moderata reservationer vi avgett, men vi harvalt att framföra våra synpunkter när det gällermotiven i form av ett särskilt yttrande som är fogattill betänkandet.Detta betänkande behandlar vissafastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor. Det är välinte direkt inte rubrik som ger de många åhörarnapå åhörarläktaren några större aha-upplevelsereller får dem att bli mycket intresserade av detta.Men det är mycket viktiga frågor som behandlas idetta betänkande.Det handlar om vem som skall bestämma överbyggandet i och om de enskildamänniskorna över huvud taget ens skall fåbestämma över det de äger. Det handlar om vi skallge landsbygden en större möjlighet att bli merlevande. Det handlar om huruvida vi skall fortsättaatt ha ett hyressättningssystem som kallats bl.a.''fullständigt orimligt'', eller som en tidigaresocialdemokratisk riksdagsledamot har uttrycktdet, ''leder till stora orättvisor''. Skall vi ha frihetatt välja vilken organisation vi eventuellt vill stödjaresp. Det finns många fler exempel,men detta är några av de frågor som behandlas ibetänkandet.Jag vet inte om kammaren har hört följandehistoria som jag snappat upp och direkt koppladetill detta. Det var tre yrkesmän som tvistade omvem som egentligen hade världens äldsta yrke. Vemskapade av ett revben?, sade doktorn. Haha,sade arkitekten, vem skapade ordning ur kaos? Ja,men vem skapade kaos, svarade politikern i triumf.Det är väl att ta i att påstå att den svenskabostadsmarknaden kan liknas vid ett kaos, men jagtror att delar av bostadsmarknaden faktiskt gör skälför den benämningen. Vi moderater vill lösa deproblem som finns på bostadsmarknaden. Vivill bl.a., och det framgår av detta betänkande:Ändra expropriationslagen, avvecklaförköpslagen, avveckla tomträttsinstitutet,liberalisera , reformerabruksvärdessystemet, avveckla hyresgäströrelsensmonopol, låta de boende bestämma mer själva,införa ägarlägenheter och ett nytt vad vi kallarhyr/köp-system på bostadmarknaden.Jag tänker beröra två specifika områden som dettabetänkande behandlar, bruksvärdessystemet ochden allmänna oviljan hos den nuvarande politiskamajoriteten att låta människorna påverka själva.Herr talman! På hyresområdet kan de boendesjälva inte nämnvärt påverka bostadskostnaden.Faktum är att vi har en reglering av hyran somursprungligen kommer från efterkrigstidenskrislagstiftning. Men denna reglering gällerfortfarande, fyra decennier efter andravärldskrigets slut.Man kan göra en jämförelse inom det nuvarandebostadsbeståndet. Låt oss ta ett allmäntbostadsföretag i närhet, det handlar omStockholmshem, och titta på hyresnivån där år 1987för en trerumslägenhet , vilket är ennormal storlek. Vi tittar först på en lägenhet iStockholms innerstad byggd mellan1935 och 1939. För en sådan lägenhet får manbetala . i årshyra.Om vi å andra sidan ser på en lägenhet i ett nybyggtområde långt ut i periferi, VästraSmedshagen i , får man för en lika storlägenhet betala . i årshyra, dvs. 16 000 kr.mer i hyra trots att lägenheten är belägenmycket mer ocentralt.Att de boendes önskemål genom nuvarandebruksvärdessystem får en helt omvänd ekonomiskeffekt är en av orsakerna till att problemen påbostadsmarknaden i de facto är såstora som de är. Hyreslagstiftningen är också en avhuvudanledningarna till att rörligheten påbostadsmarknaden är så låg som den är.Det är ett exempel på ett område som vi moderatervill förändra. Det andra exemplet är det monopolsom hyresgäströrelsen har inom bostadsområdet,där de boende i hyreslägenheter tvingas betala intebara kostnaden som organisationen har för attförhandla utan också kostnader för vad man kallarboinflytande, lokaler, fritidsverksamhet m.m.Det är aktuellt att ifrågasätta vadhyresgästföreningen egentligen gör, inte minst medtanke på det som har hänt i de senastedagarna. Vi har ju kunnat läsa om atthyresgästföreningen har gått med på allehandaekonomiska transaktioner som har haft en endaförlorare, de boende, dvs. de människor somhyresgäströrelsen egentligen skulle företräda.Vi moderater vill låta människorna själva välja omde skall tillhöra en organisation och vilkenorganisation de skall tillhöra -- och därigenomindirekt om de skall betala något för dentillhörigheten. Det är borde vara en självklarhet,med föreningsfrihet och organisationsfrihet, mendet är det inte i . Orsaken till att detinte är så är i huvudsak att socialdemokrater harstyrt den här delen av det politiska systemet iSverige.Vi har också allmänt en bostadsmarknad i Sverigesom ger allt färre svenskar möjlighet att bo enligtegna önskemål. Jag har försökt hålla det häranförandet relativt kort med tanke på den senatimmen, men jag vill ändå avsluta med två frågortill utskottsmajoritetens talesman det första: Är det rimligt att tvingas betala meri hyra, ju mindre nöjd man är med sin bostad vadgäller läget?Och för det andra: Vad är det som säger att inte deboende själva skall få bestämma utan överlåta denhär bestämmanderätten till hyresgäströrelsen?De frågorna skulle jag vilja ha svar på.Anf. 147 ():Herr talman! Det är vihär i kammaren behandlade det som påkanslisvenska heter vissa fastighetsrättsliga frågormen som i flera fall handlar om trivsel och mindrebyråkrati i boendet. Några av dagens frågor fannsmed i betänkandet BoU3, fastighetsbildning förlandsbygdens behov, som vi också hade uppe ihöstas. Vissa av frågorna från de tillfällena t.ex. vadgäller bostadsrätter och bostadsförmedling,kommer upp i andra betänkanden , sedan detunder har lagts propositionermed förslag till vissa förändringar. De flesta andrafrågor är däremot desamma som tidigare, t.ex. denom kommunala förköpsrätten, som folkpartietliberalerna anser bör avskaffas. Detta framgår avreservation 3.Ett område där vi inte har avgivit reservation ärtillståndslagen, men jag hälsar med tillfredsställelseatt hyreslagskommittén skall behandla reglerna omtvångsförvaltning och om tillståndslagen ärtillräckligt effektiv. För ett liberalt parti tar detemot att kräva mer regler och skärpta krav för attförvärva fastigheter, men när hyresgästernaoförskyllt kommer i kläm, som har skett iflera fastigheter, bl.a. inom mitt eget hemlän, dåmåste man reagera. Både kommuner och bankerbör skärpa sin bedömning av vilka som får bedrivafastighetsförvaltning. Utebliven långivning är ettverkningsfullt sätt att stoppa icke seriösafastighetsköpare. Dessa är, som tur är, i fåtal.Hyresgäster skall inte komma i kläm, sade jag nyss.Nej, de skall i stället ha ökat inflytande över sittboende. Endast tre av tio hyresgäster iallmännyttan tycker enligt en utredning att de kanpåverka sitt boende. Det verkar dock som om manbl.a. inom allmännyttan vill arbeta mer medinflytandefrågor. Många hyresgäster vill också itakt med ökade hyror känna att de kan påverka sittboende.En risk finns dock i det nyabostadsfinansieringssystemet, som folkpartietliberalerna motsätter sig. När avsättning tilllägenhetsunderhåll ersätts med lån, ökarfastighetsägarens inflytande på bekostnad avhyresgästernas. Detta är inte bra. Därför är detviktigt att stödja reservation 16, men det är ännuviktigare att i frågasätta det beslut som fattats omräntelån till underhåll. Detta kommer dock i enannan debatt.I morgon lägger regeringen fram ett förslag om nyjordförvärvslag. Där blir det fritt fram för allasvenskar att köpa sig en bondgård. Kravet är dockatt köparen flyttar med själv och bosätter sig påfastigheten. Vid behandlingen avpropositionen om fastighetsbildning förlandsbygdens behov anslöt sig till enmotion som stödde bildandet av störrefritidsfastigheter på landsbygden. Detta kravupprepas i reservation 10. Ligger inte detta förslag,måste man fråga sig, i linje med det som regeringenväntas komma med ? Den som vill ha enstörre fritidsfastighet vill ofta odla, hålla djur ellervårda landskapet men vill kanske göra det under endel av året. Landsbygden blir befolkad, landskapethålls öppet, handel och annan service får stöd. Atttillåta större fritidsfastigheter på landsbygden kanha samma regionalpolitiska profil som en talesmanför säger attmorgondagens lagförslag har.Herr talman! Eftersom vi nu så harbehandlat många av frågorna i betänkandenaBoU9 och BoU3, tar jag inte upp dessa utanavslutar med liberalernas stöd till dereservationer där vi finns med. Med tanke påvoteringsanläggningens kapacitet yrkas endastbifall till reservationerna 10 och 16.Anf. 148 ():Herr talman! 9,som vi nu diskuterar, har den torra titeln ''Vissafastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor''. Bakomdenna rubrik döljer sig många angelägna frågor förde boende. I betänkandet behandlas 21 motionerfrån den allmänna motionstiden med totalt 55yrkanden.Till betänkandet har fordrats 28 reservationer.Centern finns med på 14 av dessa. Jag kommer härinte att ta upp alla våra reservationer, utan jag nöjermig med att behandla några av dem.Jag vill börja med boendeinflytandet. En brabostad i en bra miljö till en rimlig kostnad är enförutsättning för social välfärd. Men detta är oftastinte tillräckligt för en fullgod trivsel. Det krävsnågonting mer -- ett engagemang från de boende.För att skapa ett ökat engagemang måste de boendeges möjlighet att påverka sin egen boendesituation.Ökad boendeinflytande är en viktig förutsättningför att åstadkomma gemenskap och trivsel i vårabostadsområden.Det finns visserligen en del boendeinflytandeavtalmellan fastighetsägare och hyresgästorganisation,och boendeinflytandet är också delvis fastlagt ilagstiftning. Men vi i tycker att detfinns en rad hinder, som vi vill undanröja, när detgäller de boendes inflytande över sin boendemiljö.Vi i vill vidga boendeinflytandet. Detframgår av många centerkrav i detta betänkande.I vår motion 413 tar vi upp boendeinflytandet isamband med gemensamhetsanläggningar. Vi villatt boendeinflytandet vid bildandet avgemensamhetsanläggningar stärks på så sätt atthyresgästerna själva eller genom frivilligsamverkan i föreningsform ges rätt att utövainflytande. Nuvarande regler i anläggningslageninnebär att hyresgäster företräds av denhyresgästorganisation eller de organisationer avhyresgäster som har avtal om förhandlingsordningför berörda fastigheter.I en annan av våra reservationer begär vi i centernatt anläggningslagen ändras, så attboendeinflytandet vid inrättandet avgemensamhetsanläggningar ökar för småhusägare is.k. storkvarter.Vi i upplever också att det är brister ibostadssaneringslagen och hyresförhandlingslagen.Vi vill öka den enskilde hyresgästens möjligheteratt komma till tals i frågor som direkt berör honom.En ombyggnad av en fastighet kan kommatillstånd utan att ens de människor som bor ifastigheten kunnat påverka beslutet.Boendeinflytandet bör utformas så att möjlighetöppnas för hyresgästerna, eller om de så önskar enförening av berörda hyresgäster, att yttra sig iombyggnadsfrågor.Ytterligare ett exempel, som jag vill nämna,önskemål om vidgat boendeinflytande ärdet hyresgäststyrda underhållet. Vi vill ge denenskilde hyresgästen ökade möjligheter att självavtala om underhållsstandarden i sin lägenhet.Så går jag över att säga några ord ombruksvärdessystemet. Vi vill från sida haen översyn av bruksvärdessystemet, så att detklarare framgår vad som menas med bruksvärdet.Tillämpningen av nuvarande bruksvärdessystem,som är ca , har lett till att en litenlägenhet i ytterområden kan ha en högre hyra än enstörre, mera centralt belägen lägenhet. Det är rättnaturligt att en sådan hyressättning upplevs somorättvis. Enligt vår uppfattning måste en lägenhetsläge tillmätas större betydelse ibruksvärdessystemet. Jag vill här passa på att frågasocialdemokraternas representant : Vill medverka till attbruksvärdessystemet ses över?I reservation 5 begär vi att tomträttsinstitutetavskaffas. Enligt vår bedömning finns intetillräckliga skäl att behålla tomträttsinstitutet, sominfördes , som ett särskilt rättsinstitut vid sidanav äganderätten. Några nya tomträtter bör intetillskapas. De som bor i småhus med tomträtt börerbjudas att köpa sin tomt.I reservation 2 begär vi en samlad översyn aversättningsreglerna i expropriationslagen. I vårtmoderna och komplicerade samhälle har det blivitallt vanligare att enskilda personer till förmån förallmänna intressen måste avstå mark som de ägereller godta inskränkningar i rätten att förfoga översin egendom. Ett exempel på situationer därenskilda får tåla intrång är vägbyggen.Det ifrågasätts allt oftare om samhället visartillräcklig respekt för äganderätten och för deenskildas intressen. Ersättningsreglerna kan ocksåslå ojämnt. Handläggningen är oftast segdragenoch kan ta mycket . Hithörande frågor harhittills tagits upp sektor för sektor allteftersom dehar aktualiserats. Det gäller t.ex.expropriationslagen, väglagen, plan- ochbygglagen, naturvårdslagen och en hel del andralagar. Någon samlad översyn har knappast tidigaregjorts. Vi tror från sida att det är värdefulltmed en samlad översyn. Jag vill passa på att frågasocialdemokraternas företrädare om han är bereddatt medverka till att en samlad översyn kommer tillstånd i det avseendet?Herr talman! Jag tänker i detta anförande inteberöra några fler av reservationer.Självfallet ställer jag mig bakom samtliga dereservationer där finns med i dettabetänkande. Men jag nöjer mig med att yrka bifalltill reservationerna 2 och 5.Anf. 149 ():Herr talman! Jag skall koncentrera mig på tvåämnen i mitt anförande. Dels gäller det stödet tillde bofasta i glesbygden i våra skärgårdsområden,dels gäller det stödet och försvaret för de bofasta ivåra städer, dvs. Det jag tänker taupp där är bruksvärdesprincipen.Först har vi försvaret av de bofasta iskärgårdsområdena. Jag vill läsa högt ur detbetänkande som ligger till grund för vår debatt. Detär strålande formulerat. ''Det finns anledning att hysa stor oro för denomvandling av permanenthus till fritidshus sompågår på vissa orter framför allt i vissaskärgårdskommuner. Det kan inte anses vare sigrimligt eller önskvärt att samhällen, som äruppbyggda för permanentboende, nästan heltförvandlas till orter för fritidsboende. Härigenomkommer den sociala servicen, gemenskapen ochtryggheten att kanske helt försvinna för dem sombor kvar permanent. Med den nuvarandelagstiftningen och de finansieringsmöjligheter somfinns kan få skärgårdshus bevaras åt de fastboende.Dessutom kommer de samhälleliga investeringarnaatt kunna utnyttjas endast i begränsad omfattning. ''Med utgångspunkt i detta konstaterande kommerutskottsmajoriteten fram till att den är väldigt nöjdmed att bostadsministern har lovat att se överförköpslagen, dvs. Detta har redan gjorts itidigare utredningar. Då har det framkommit attinte, åtminstone inte ensamt, är en framkomlig väg.Slutsatsen av det vackra stycket i betänkandetborde i stället vara stöd till förslag.Det är enkelt, nämligen att regeringen skall läggafram det förslag till förvärvslagstiftning som harutarbetats inom departementet och som dentidigare har lovat skall läggas på bord.Men man har tvekat eftersom alla remissinstanserinte har varit helt nöjda med förslaget. Vi menar borde kunna ta hänsyn till konstruktivasynpunkter från remissinstanserna. Därefter kanman ge de kommuner som så vill möjlighet att pekaut på vilka områden de skulle vilja tillämpa enförvärvsprövning. Det innebär att man överlämnaråt kommunerna att bestämma om de vill användasig av möjligheten eller inte. De kommuner sominte vill behöver inte göra det.Det är inte försvarligt att på detta vis begrava ettförslag i stället för att slipa av det och fullfölja det.Jag yrkar bifall till reservation 4.Vi kan då gå över till det som är viktigast förstadsborna. Det är att nu försvara och förbättra denhyresreglering som vi har och som innebär att hyrortrots allt inte har kunnat rusa iväg enligt någon formav marknadshyresprissättning. Det finns fler ochfler som har börjat argumentera och verka för skall släppa på den hyresreglering som ligger isystemet med bruksvärdeshyror och det därmedsammanknutna besittningsskyddet förhyresgästerna.Det är nog bra i många sammanhang medmarknadsekonomi och marknadsprinciper. Mendet är inte bra när det gäller så tunga, viktiga ochgrundläggande saker för människor som bostaden.Där har vi inte råd att låta priskriget och bristen påbostäder få avspegla sig i en prissättning som gör attockså besittningsskyddet kommer i stor fara för deboende. Det viktigaste i svensk hyreslagstiftning ärdet grundläggande besittningsskyddet --kvarboendeskyddet. Det går inte att upprätthållaom man inte också har någon form avhyresreglering. Den metod som finns ärbruksvärdessystemet som baserar sig på ensjälvkostnadshyra för de allmännyttiga företagensom inte skall vara vinstgivande.Jag håller inte med vad framför allt sagt. Han har ondgjort sig överbruksvärdessystemet. Han tar upp ett exempel därinom ett bostadsföretag en bostad som är byggd på30-talet har en lägre hyra än den som är byggd på70-talet. Men det är den olika åldern som görskillnaderna. Om i stället jämför tvåbostäder i samma bostadsföretag byggda ,finner han en skillnad i hyran som beror på läget.Då har de centralt belägna bostäderna högre hyraän de som ligger mer perifert. Problemet är attskillnaderna på grund av åldersfaktorn är alltförstora och inte motsvarar standardskillnaderna.Med det av beslutade nyaräntelånesystemet går det attreducera åldersfaktorns betydelse ihyressättningen.Bostadsministern har aviserat en översyn avbruksvärdessystemet. Men vem som skall göradenna översyn vet jag ännu inte. Jag vet inte om detär offentliggjort. Det är viktigt att peka på att denöversynen inte får innebära ett ifrågasättande avbruksvärdessystemet. Däremot skall dettaförbättras. Vi har pekat på några förslag. Det gåratt ta bort det s.k. påtaglighetsrekvisitet. Det är detsom gör att en fastighetsägare som jämför sig medett allmännyttigt bolag alltid kan ta ut litet högrehyra än vad det allmännyttiga bolaget gör. Vi tyckeratt det är fel. Fastighetsägaren skall inte få ta ut enhögre hyra.Vi menar också att det skall gå att rensa hyran frånt.ex. kostnader för kabel-TV och parkering. Sådantsom inte alla självklart vill ha, behöver eller kanutnyttja. I det nuvarande systemet kan den somvägrar att betala en sådan del av hyran som kabel-TV-avgiften eller bilparkeringen bli av med helalägenheten. Det är en skönhetsfläck i systemet.Jag yrkar bifall till reservationerna 11 och 14.Vi har också pekat på att principerna med direktbesittningsskydd och bruksvärde borde genomförasäven beträffande lokaler. Som det är nu är det för fastighetsägarna att utnyttja såmycket ytor som möjligt till butiker, lokaler, kontorosv. i stället för till bostäder, för då kan man ta utmycket högre hyra. Det finns alltså en ekonomiskdrivkraft att förändra bostäder till lokaler, för attdärmed kunna ta ut högre hyra.I systemet ligger också en svårighet för alla delokalhyresgäster som inte har stora inkomster attgöra sig gällande på hyresmarknaden. De slås utoch blir hänvisade till små, dåliga lokaler med dåligtläge, om de inte kan hänga med imarknadshyreskarusellen. Lokalhyresgästernasföreträdare säger t.o.m. att de hyror som harutvecklats nu ligger över marknadshyrorna, genomatt lokalhyresgästerna är i underläge gentemot demsom hyr ut lokaler.Därför yrkar jag bifall till reservation 23.Slutligen -- inte minst därför att harbegärt replik -- vill jag ta upp av hyresgäströrelsen och det illvilligagläfs mot de organiserade hyresgästerna somförekommer.Jag har själv arbetat som förtroendevald inomhyresgäströrelsen i bortåt och tror att jagganska väl känner till hur det går till och hurdemokratin fungerar inom hyresgäströrelsen. Jagmedger i och för sig att det finns brister, precis somdet finns brister i alla organisationer, politiskapartier, fackföreningsrörelser osv. Men det finnsockså en levande diskussion om demokratin, omhur de boende själva skall utöva sinbestämmanderätt via sin organisation,hyresgästföreningar, kontaktkommittéer osv.I normalfallet är det precis som även ni borgerligaföreträdare efterlyser: de berörda hyresgästerna fårt.ex. i ett saneringssamråd framföra sina åsikter,diskutera med sina grannar och formulerahyresgästernas gemensamma ståndpunktbeträffande vilka förändringar man vill ha, vilkakrav man skall ställa på fastighetsägaren osv.Det brukar t.o.m. organiseras så att man inte gårmed på några överenskommelser om inte dehyresgäster som ingår i den aktuellakontaktkommittén eller arbetsgruppen allihopatecknar på de aktuella ritningarna. Först dåundertecknar den som formellt företräderorganisationen något avtal med motparten, dvs.fastighetsägaren.Det förekommer avsteg från detta. Sådana skallbekämpas, framför allt inom dessa föreningar ochorganisationer. Ifall hyresgäströrelsen inte klararav den här demokratiska uppgiften kommer deninte att överleva. Men man skall ha klart för sig atthyresgästerna behöver en stark organisation iryggen. Ensam är ju varje hyresgäst ganska svagmot de starka och välorganiserade motståndarna,medan hyresgästerna tillsammans är mycket starkaoch kan utöva makt, om man verkligen ger sigsjutton på det och utnyttjar de möjligheter somlagstiftningen och förhandlingssystemet ger.Anf. 150 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att göra etttillrättaläggande beträffande mittinledningsanförande. Jag yrkar bifall tillreservationerna 1 och 12. Det var detta jag menade,även om jag inte sade det.Jag kan inte undgå att kommentera det JanStrömdahl säger först och främst beträffandebruksvärdessystemet. sade själv attfler och fler argumenterar för en översyn avbruksvärdessystemet. Den naturliga slutsatsenborde då vara att det finns all anledning att se överbruksvärdessystemet, och det är detta vi moderatervill göra. Vi vill inte införa marknadshyra, utan vivill se över bruksvärdessystemet. Och viifrågasätter inte besittningsskyddet -- det skallfinnas kvar.Jag förstår inte att kan försvara ettsystem som ger så uppenbara orättvisor som detta.Jan Strömdahl sade att det handlade om skillnadeni produktionsår vid jämförelsen mellan 30-talslägenheten i och denmoderna lägenheten i . Detskulle vara den skillnaden som gjorde att det blevså mycket dyrare att bo centralt.Låt mig då ta ett annat exempel: Södrastationsområdet, som byggdes ungefär samtidigtsom i . Det är dyrareatt bo i än i Södrastationsområdet. Det kan väl ändå inte JanStrömdahl försvara.Det handlar om att vi måste se över systemet, ochdet är allt fler som kräver en sådan översyn.Så till hyresgäströrelsen. Jag har själv varit med iden , och jag träffade senast ionsdags kväll en representant för hyresgäströrelsenoch pratade mycket ingående om deras sätt attarbeta och mina synpunkter på det. Vad jag vändermig emot är att en förening eller organisation fårmonopol på att företräda de boende.Den viktigaste synpunkten och frågan är: Varförinte låta de boende själva bestämma vilkenorganisation som de vill tillhöra och vilkenorganisation som skall företräda dem i dessasammanhang? Det är den friheten jag är på jaktefter.