prot · GF0932 · 1991-11-26 00:00:00 — Jag ställde en rak fråga om det somhar aviserats av regeringen, nämligen ettborttagande av kilometerskatten ochgenomförandet av en annan typ av beskattning med2 kr. per liter, dvs. en reducering av skatten från3:30 kr. per liter till . Kommer detta, OlofJohansson, att medföra att vi för över mer avtrafikarbetet på exempelvis järnväg? Kommerdetta att medföra att vi minskar utsläppen avkväveoxider och koloxider? Den typen avkonsekvensbedömning har väl regeringen rimligengjort innan man i den ekonomisk-politiskapropositionen skrivit att kilometerskatten skallbort. Jag och säkert många med mig är nyfiken påsvaret. 151 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan citera direkt ur propositionenom den ekonomiska politiken: ''För det första finnsformellt bindande krav på förändringar. Ettexempel på detta är ett slopande avkilometerskatten.'' Detta säger ingenting omhelheten. Det handlar här om den ena delen, dvs.det krav som kommer utifrån som dels ärkonkurrensbetingat, dels förhandlingsbetingat, omjag uttrycker det så. Vi skall förhandla med denEuropeiska gemenskapen i detta sammanhang, ochdet är viktigt att ha klart för sig. Det ärutgångspunkten för skrivningen i propositionen ochregeringens ställningstaganden.Det är viktigt att man kombinerar detta synsätt, iförsta hand när det gäller de frågor som jag har attföreträda på mitt föredragningsområde, med attgöra miljökonsekvensbeskrivningar, och ta hänsyntill dessa miljökonsekvensbeskrivningar, och vidtaövriga åtgärder.Anf. 152 ():Herr talman! Jag har ytterligare några synpunkter.Om jag inte missminner mig har det förekommituttalanden från regeringshåll, dock inte av OlofJohansson, om regeringens avsikt är att anpassaoch sänka kostnaderna för lastbilstrafiken till EG-nivå. Om detta stämmer -- vilket det bör göraeftersom har tagit framunderlaget, och jag hoppas att de har rätt -- kostardet . Inom EG siktarman på en kostnad på . Ensådan anpassning skulle i så fall få mycket allvarligaföljder ur miljösynpunkt. Det kommer att leda tillatt transporterna i ännu större utsträckning går frånjärnväg till lastbilstrafik, och det är ingen gynnsamlösning.Jag vill slutligen ge miljöministern rådet att nu gripasig an de näraliggande problemen och då förstlämpligheten av förändringen när det gällerkilometerskatten och därefter de långsiktigaproblemen med motoralkoholerna.Anf. 153 ():Herr talman! senaste inlägggjorde mig inte så mycket klokare. Det skall sägasatt det kanske inte helt berodde på ,man skall ju också vara litet självkritisk.Han citerade först ur proppositionen, som jagockså har byggt min fråga på, och säger att dessakrav är bindande. Sedan säger han i nästa andetag:Vi skall förhandla om detta. Detrimliga vore att förhandla. Det är väl så vi vill sevårt närmande till EG, inte som ett underkastande.Om det är som säger står det fel ipropositionen, och då behöver regeringen rätta tilldetta.Låt oss säga att vi skulle hamna i det läget att mangenomför denna skatteförändring. Hur skall OlofJohansson då styra beskattningen av de tungafordonen för att nå miljömålen? Det är väl rimligtatt också den saken redovisas, när nu allt pekar påatt man skall ta bort kilometerskatten. Hur seralternativet ut?Anf. 154 Miljöminister ():Herr talman! En frågestund med korta inlägg ärnaturligtvis inte den bästa debattformen för atthantera denna frågas alla aspekter. Det finns fleraaspekter, och vi har diskuterat många här. Vi har ivår omgivning en annan beskattning av bl.a. dentunga trafiken. Vi går i författning om att inledaförhandlingar med EG. Om man skulle ta uppförhandlingar på detta område skulle det enbarthandla om övergångsregler. Men det är viktigt attveta hur konkurrensförutsättningarna är. Det ärden utgångspunkten som regeringen har haft i sinproposition.Det är lika viktigt, och det är ett svar till bådafrågeställarna, att vi när vi nu serkonkurrensförutsättningarna framför oss snarastmöjligt börjar bearbeta miljökonsekvensfrågorna isamband med detta beslut.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1991/92:166 om riksväg 34Anf. 155 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser pröva möjligheten av att tidigareläggaombyggnaden av i avsnittet --enligt kommuns framställningtill regeringen.Planeringsprocessen för byggande av riksvägarinnebär bl.a. att det på lokal och regional nivålämnas förslag till prioriteringar av vilkainvesteringar som skall realiseras. Planernaupprättas och fastställs efter remissbehandling avvägverket. Det är endast i undantagsfall somregeringen beslutar vilka vägar som skall byggas.Den 5 november förelades förslag tillsysselsättningsskapande åtgärder bl.a. genomsatsningar på investeringar i vägar. Region sydöst,dit län hör, fick i detta sammanhang 102milj.kr. Eftersom fördelningen av dessa pengarinom varje region görs av , har regeringenden beslutat att överlämna Vimmerbykommuns framställning om tidigareläggning avombyggnad av till vägverket.Det är vanligt att kommuner förskotterar medel tidigareläggning av angelägna ombyggnader. Idetta fall har emellertid inte kommunen kommitmed ett sådant erbjudande.Anf. 156 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret som innehöllen viss positiv ton, men som jag ändå inte är riktigtnöjd med.Efter många års försummelser har vi nu fått enregering som klart deklarerat att en regions tillväxthänger samman med infrastruktur som bl.a. vägaroch att det gäller hela landet. Denna väg utgör endel av ett vägparti mellan och Linköpingsom går genom en småföretagarvillig bygd där vissaförträngningar gör att cirkulationen blir sämre, ochdet hindrar utvecklingen inom området. En av desvårare förträngningarna är den på sträckanStorebro -- , som jag här har nämnt. Detär en olycksdrabbad sträcka. Man harsedan slutet av sagt att den skall byggasom, men man har skjutit på beslutet varje gång, ochnu senast fram till år 1999.Det som gör att jag är mindre nöjd med svaret ärhänvisningen till . Den är litet gåtfull.Vägverket har självt beräknat att detta är denlönsammaste sträckan att bygga om i län,och det är betydelsefullt ur samhällsekonomisksynpunkt för hela den inre regionen. Det skulle blien förräntning på . Ändå skjuter vägverketdenna ombyggnad framför sig . Det göratt denna hänvisning till är en klen tröst.Jag skulle gärna se att kommunikationsministernskulle handlägga detta ärende som en av despeciella insatser som nämns i svaret.Anf. 157 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har gått igenom detta ärende, ochjag har även låtit ta fram handlingarna frånvägverket. Jag har dem med mig här. I denprioritering som gjorts på länsnivå har detta projekthamnat på femte plats. Det finns alltså fyra andraprojekt som ligger före. Detta beror på denbedömning som har gjorts i de regionala organenoch sist och slutligen hos vägverket.I den mån anser att detta är ettangeläget projekt finns möjligheten att förskotteramedel. Jag har här en lista över de kommuner somhar tagit fram denna typ av projekt. Jag skall intetrötta kammaren med att läsa upp den, men detfinns alltså en möjlighet som jag visar på i svaret.Jag tycker att det finns anledning att pröva denockså när det gäller just det här objektet.Anf. 158 ():Herr talman! Jag skall ta det rådet ad notam ochframföra den möjligheten.Precis som kommunikationsministern säger harman lagt objektet på femte plats, trots att man självräknat ut att det är det mest lönsamma som skullegå att göra för vägarna från samhällsekonomisksynpunk. Därför ställer jag mig som sagt någotundrande till bedömningen. Men jag skall framföradet kommunikationsministern här har sagt ochförsöka se till att man på det sättet kanske kommertill skott före 1999.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:175 om en framtidabrist på sovvagnarAnf. 159 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig hurtrafikförsörjningen skall kunna upprätthållas. Honpåpekar i frågan att det enligt uppgift kommer attuppstå brist på sovvagnar efter 1994.SJ har ett mycket omfattande investeringsprogramför upprustning av befintlig fordonspark ochnyanskaffning av vagnar.Leveranser av nya sovvagnar pågår för närvarandei hög takt, och enligt nuvarande planer kan SJ medbörjan erbjuda ett samlat utbud om minst70 moderna sovvagnar med hög komfort och 102nyupprustade liggvagnar. En utvärdering pågår förnärvarande om eventuell anskaffning av ytterligaresovvagnar.SJ bedömer mot denna bakgrund att det intekommer att uppstå någon brist på sovvagnar utanatt trafikförsörjningen kan upprätthållas.Anf. 160 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Men det ärändå litet oklart om SJs bedömning innebär att manbehöver ytterligare sovvagnar eller om det ansesvara tillräckligt med de 70 moderna sovvagnarnaoch de 102 nyupprustade liggvagnarna. För mig ärdet alltså något oklart om SJ baserar sin bedömningpå att man behöver ytterligare sovvagnar. Jagskulle vilja ha klarhet i det.Anf. 161 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den trafik vi här talar om är den somgår under beteckningen olönsam trafik, den trafiksom staten köper av i särskildordning. Vi betalar under det här budgetåret 577milj.kr., tror jag, för den här typen av olönsamtrafik. SJ har alltså all anledning i världen att se tillatt det finns tillräckligt med vagnar med den trafiksom utförs.Den subventionen innebär i praktiken ungefär300 kr. Jag tror att jag kan försäkraElvy att det inte kommer att uppstånågon brist på sovvagnar. Det har jag fått myckettydliga försäkringar om från statens järnvägar.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1991/92:178 om tidpunktenför införande av telefonväxelsystem iVästmanlandAnf. 162 Kommunikationsminister ():Herr talman! har fråga mig närAXE-systemet kan vara infört i Västmanland.Enligt vad jag har erfarit från kommeralla kommunhuvudorter i att hatillgång till . Samtliga abonnenter iVästmanland kommer enligt verkets nuvarandeplaner att ha tillgång till år 2000.Anf. 163 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministerMats för svaret.Vårt stora problem i är att vi har haften kolossal utslagning av stor, tung industri, somtidigare inte har varit så beroende av sådana härmoderna växlar. Man har haft sina egna system,man har haft egna kommunikationer, och man harklarat sig bra.I dag försöker vi att få ut etableringar av småföretag över hela . Den ständigafrågan vi får är: Varför kan icke vi få ett AXE-system, som infrastrukturellt skulle betyda såmycket för oss? Man har svårigheter. Man anställerinte så många. Ett sådant här modernttelefonsystem är till stor hjälp just försmåföretagandet. Detta är en fråga som vi hör ofta.År 2000 verkar mycket fjärran, även om det inte ärså långt fram i tiden.Jag skulle vilja fråga kommunikationsministerOdell om han är beredd att ta upp en seriösdiskussion med företrädare för länet om hur maneventuellt kan skynda på den här utbyggnaden.Anf. 164 Kommunikationsminister ():Herr talman! På den frågan kan jag svara ettobetingat ja. Jag tar upp diskussioner med allaregioner som anser att de kan klara sin situationbättre genom att få infrastrukturen utbyggd i ensnabbare takt. Jag har i ett tidigare frågesvarpåpekat möjligheterna att även med insatser påregional nivå skynda på den här processen. DenBergslagspendel som vi gemensamt invigde för etttag sedan är just ett exempel på att man iVästmanlands län är beredd att göra sådanainsatser.Jag vill ändå säga att investerar drygt 5miljarder kronor i utbyggnad ochmodernisering av telenäten. Jag tror att man skalltala om för många av de här företagarna att entelestandard av god kvalitet inte är avhängig av enAXE-anslutning. De tekniska kraven fördatakommunikation är faktiskt ungefär desammasom för telefax. Sådan kommunikation klarar manmycket bra av utan att ha den fulla AXE-standarden.I just vill jag säga att man harkommit ganska långt. De sista abonnenterna, somblir anslutna , är de som bor på mycketotillgängliga ställen.Anf. 165 ():Herr talman! Jag är naturligtvis glad för att jag nufick reda på att det går, möjligtvis med hjälp ävenfrån centralt håll i , att skynda påutbyggnaden.Jag vet också att datakommunikationen fungerar.Men det är så många tjänster man kan få genomAXE-växlarna. Man kan flytta med och arbeta medde här telefonerna på ett helt annat sätt. Det ärdetta som småföretagarna efterfrågar. Men jag sernu litet hoppfullare på situationen och tackar försvaret.Anf. 166 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skulle också vilja säga attteleverket menar att med de utbyggnadsplaner somnu föreligger kommer ända avabonnenterna i att ha tillgång tillAXE . Vi vet att exempelvis attVästerås och Sala redan har AXE-stationer.Köping och kommer att ha sådana redan1992. , , ,, och kommer att fåAXE . Jag vill peka på attsituationen trots allt är relativt gynnsam förföretagarna i län.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1991/92:179 omBergslagspendelnAnf. 167 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att den nya Bergslagspendelnskall fungera.Bakgrunden till fråga är atttrafiken på Bergslagspendeln, dvs. järnvägenmellan ----och Västeråssedan starten har drabbats aven del förseningar och andra missöden.Detta är egentligen en fråga förtrafikhuvudmännen, som är beställare av trafiken,samt SJ och som skall se till att trafikenfungerar. Jag har dock informerats om att de felsom orsakat förseningarna nu har åtgärdats. Tågenhar reparerats, trafikledningen har tills vidareflyttats från till regionen, ochtidtabellen för de s.k. matarbussarna till tågtrafikenhar lagts om. Jag förutsätter därmed attBergslagspendeln kommer att fungera bättre ifortsättningen.Anf. 168 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag är emellertidledsen, herr kommunikationsminister, att behövasäga att drabbades jag av nyaförseningar. Det hjälper inte att måla om gamlavagnar. Det här problemet är allvarligare än så. Jagefterlyser att man, när man gör en sådanjättesatsning, gör den i sin helhet. Ett av de storaproblemen är att man kör med gamla vagnar. Manhar haft motorhaverier, och turer har ställts in. Detär inte bara fråga om förseningar. Elever kommerinte till skolan. Det allvarliga är att människor i dagdrar sig för att använda den här nya pendeln.Bussarna är överfulla. Man står hellre och trängs,eftersom man inte vågar satsa på pendeln.Jag vet att ABB Traction, som är det enda företag iSverige som tillverkar den här typen av vagnar,varken har fått beställningar av SJ eller VL. Dettycker jag är ytterst allvarligt. Om kanskevi inte har den vagnstillverkningen kvar i Sverige.ABB är ett stort multinationellt företag medalltmer av sin tillverkning utomlands. Vi kommerdå att missa konkurrens, men vi kommer också attmissa utrustning, innovation och ny teknik påhemmaplan. I har vi redan sett alltförmycket gå oss ur händerna.Anf. 169 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den här banan invigdes den 10november, och den har tydligen drabbats av en heldel missöden. Jag har förståelse för de olägenhetersom detta innebär. Pendeltågstrafiken i det län somvi nu befinner oss i hade också problem under sininkörningsperiod. Det är en mängd olika faktorersom spelar in. Jag nämnde en del av de faktorerna.Jag vet att det har handlat om trafikledning. Dethar också handlat om elfel på dessa tåg. Dessa fellär nu vara reparerade. Tidtabellen har inte stämtmed matarbussarna. Jag tror trots allt, BirgitHenriksson, att vi skall ge den här banan litet meratid än de få dagar som har förflutit från den 10november. Jag kan försäkra atttrafikhuvudmannen, och förnärvarande gör allt de kan för att detta skallåtgärdas.Anf. 170 ():Herr talman! Jag vill också ge banan tid. Problemetär att jag inte tror att det tar alltför innanmänniskor har vant sig vid att man inte skall tatåget. Det är ett faktum att man kör med mycketgamla vagnar. Om man får veta att nyabeställningar kommer att göras och att det kommeratt reda upp sig, skulle det ge en betydligt positivareframtoning. Det är viktigt att det fungerar.Matarbussarna fungerar , men tågen kommerfortfarande inte . När vintern och snön kommeroch vi bara har de gamla ommålade vagnarna, ärjag rädd för att den här investeringen har slagit fel.Anf. 171 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag delar oron. Det är inte bra har den här typen av störningar. Jag vill dockupprepa att jag tror att förutsättningarna för skall klara av det här är mycket goda. Låt osstrots allt ge banan ytterligare tid för att komma iordning och kunna fungera som en brakommunikationsled i Bergslagen.Anf. 172 ():Herr talman! Jag vill bara ställa en kort fråga. Ärkommunikationsministern beredd att skynda påbeställningarna, om det skulle visa sig varanödvändigt? Jag tänker då även på ABB Traction.Anf. 173 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om den frågan hade legat på mittbord hade jag möjligen kunnat svara på den. I dagär det en fråga för trafikhuvudmannen, som jag troratt befinner sig närmare än vadjag gör. I annat fall är det en fråga för statensjärnvägar. Det är ett affärsdrivande verk. Jag haringen möjlighet att ålägga det föreskrifter om vaddet skall eller inte skall beställa.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:Sk10-Sk19 till skatteutskottet33 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1991/92:13 förvaltningskontors förslagom anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten /92Motionernamed anledning av prop. 1991/92:51 En nysmåföretagspolitik1991/92:N8 av m.fl.1991/92:N9 av m.fl.1991/92:N10 av ()1991/92:N11 av ()1991/92:N12 av m.fl. (s)1991/92:N13 av m.fl. (v)1991/92:N14 av m.fl. (v)1991/92:N15 av m.fl. (nyd)1991/92:N16 av och (nyd)med anledning av prop. 1991/92:60 Skattepolitikför tillväxt1991/92:Sk20 av och ()1991/92:Sk21 av m.fl. (s)1991/92:Sk22 av m.fl. (v)1991/92:Sk23 av och (nyd)betänkanden1991/92:KU3 Vallagsfrågor1991/92:KU4 Länsdemokratifrågor1991/92:KU6 Frikommunförsöket m.m.1991/92:KU7 Följdlagstiftning tillyttrandefrihetsgrundlagen m.m.1991/92:KU9 Nationaldagen, m.m.1991/92:KU15 Valkretsfrågor, m.m.Justitieutskottets betänkande1991/92:JuU10 Immunitet och privilegier inomESKUtrikesutskottets betänkanden1991/92:UU3 Nordiskasamarbetsöverenskommelsen1991/92:UU4 Mellanöstern1991/92:UU5 Möjligheten till en särskild svenskinsats för fredlig lösning av tvister1991/92:UU6 Kambodja1991/92:UU7 ILOs konvention omursprungsbefolkningar34 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 26 november1991/92:54 av () tillutrikesministern om och de mänskligarättigheterna:Den tragiska och långvariga konflikten påNordirland har skördat och fortsätter att skördamånga offer. Båda sidor har enligt trovärdigauppgifter gjort sig skyldiga till övergrepp. Närövergreppen utförts av har debegåtts av en stat.Amnesty International omtalar i en nyligenproducerad rapport '', Killings bysecurity forces in Northern '' att personerskjutits till döds av brittiska säkerhetsstyrkor undermycket omtvistade omständigheter. De dödade harofta varit obeväpnade, de flesta katoliker ochmånga av de som skjutits till döds har inte haftnågon vålds- eller terroristbakgrund.Ett flertal Amnestyrapporter har berättat omytterligare övergrepp på . Dit hörmisshandel och tortyr av misstänkta terrorister ihäkte, upprepade fall av dödsskjutningar,omtvistade rättegångar, avsteg fråninternationella konventioner rörande rätten attutan dröjsmål ställas inför rätta efter gripandetm.m. Dessa olika händelser är allvarliga brott motmänskliga rättigheter och strider mot olikainternationella konventioner.Amnesty International har upprepadegånger krävt att den brittiska regeringen skallinrätta en oberoende juridisk undersökning avsamtliga dödsskjutningar , med syfte attklarlägga alla fakta och värdera de i sammanhangetaktuella lagarna och undersökningsprocedurerna.Ett flertal människorättsorganisationer och denkatolska kyrkan har framfört liknande krav.Enligt min mening bör även ta upp fråganom brott mot mänskliga rättigheter som skett påNordirland.Mot denna bakgrund vill jag fråga:Ämnar utrikesministern i lämpligt sammanhangaktualisera ovan nämnda händelser ochfrågeställningar med representanter förStorbritanniens regering?1991/92:55 av () tillnäringsministern om sockerbruket på Gotland:Sockerbolaget har beslutat att lägga nerverksamheten vid sockerbruket i påGotland. Ett konsortium, där bl.a. Arla ingår, villköpa bruket och driva verksamheten vidare. SSAhar sagt nej till en försäljning. SSA ägs av . Min fråga till näringsministern är:Vad kan och avser regeringen göra för att dennamöjlighet att rädda verksamheten i tas tillvara?35 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 26 november1991/92:201 av () till statsrådetBo Könberg om närhetsprincipen iförlossningsvården:Förlossnings- och BB-verksamheten har under detsenaste decenniet genomgått stora förändringar. Åena sidan har en centralisering skett, å andra sidanhar kraven på mindre BB-enheter varit stora.Hemförlossningar och tidig hemgång är exempel påandra krav som ställts. Liksom i övrig hälso- ochsjukvårdsverksamhet önskar allt fler människoralternativ. Så också i BB- och förlossningsvård.Man betonar närhetens och tillgänglighetens viktför såväl mor och barn som för övrig familj.I mitt hemlän, län, har BB-verksamhetenvid varit föremål för debattunder . Från de bredabefolkningsgrupperna har man med kraft slagitvakt om närheten till BB.Min fråga till statsrådet är:Avser statsrådet att vidta några åtgärder så att BB-verksamheten organiseras så att den möterpatienternas önskemål om närhet?1991/92:202 av () till statsrådetBo Könberg om återanvändning av läkemedel:Apoteken tar rutinmässigt emot läkemedel sominte använts. Apoteken förstör det som lämnatstillbaka även om förpackningarna är obrutna ochhållbarhetstiden ej överskriden.Jag anser att det är stötande att vi inte kan finna ettsystem för att ta till vara dessa obrutnaförpackningar och återanvända innehållet. Viborde i kunna samla in och skicka dessaläkemedel till länder som har läkemedelsbrist, t.ex.till apotek i de baltiska länderna.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Ämnar ministern ta initiativ till att utveckla ettsystem för återanvändning av obrutnaförpackningar av läkemedel?36 § Kammaren åtskildes .