prot · GE0961 · 1991-02-12 00:00:00 — Jag skulle ändåvilja råda justitieministern att tänka sig mycketnoga för, innan det läggs fram en proposition i dethär ärendet.Många upphovsmän har offentligt deklarerat attgudstjänstmusiken bör vara fri. Hyserjustitieministern någon sympati för derasuppfattning? Det är ju en offentlig debatt.En slutfråga: Har justitieministern varit på ettriktigt väckelsemöte ? Om inte, görnågra studiebesök! Jag är, herr talman, övertygadom att justitieministern kommer att bli helt och fulltomvänd, i varje fall i STIM-avgiftsfrågan. Menandra ord: Inga STIM-avgifter på kyrkomusiken.Anf. 75 Justitieminister ():Herr talman! Jag kan försäkra attvi skall tänka oss noga för.Anf. 76 ():Herr talman! Jag tolkar svaret som att förslagetkommer att hamna i papperskorgen, vilket i myckethög grad kommer att glädja åtminstonefrikyrkornas folk, var så säkra!Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1990/91:391 om en nyvapenlagstiftningAnf. 77 Justitieminster ():Herr talman! har frågat mig omdet kommer någon proposition angående en nyvapenlagstiftning.Jag räknar med att komma till skott i vår. Svaret påfrågan är alltså ja.Anf. 78 ():Herr talman! Jag får tacka justitieministern för ettutförligt svar.Anledningen till min fråga är bl.a. den stora oroninom den svenska jägarkåren och bland skyttarna.SOU 1989:44 skulle ligga till grund för en nyvapenlagstiftning, men de berördaremissinstanserna har kommit med en förödandekritik. De är rädda för att regeringen lägger framen proposition som grundar sig på utredningen. Jagförstår att justitieministern kanske inte villavslöja vad propositionen kommer att innehålla.Det vore emellertid bra om man i departementettoge hänsyn till remissvaren och kanske innanpropositionen läggs fram kunde avslöja några avtankarna bakom det hela och minska oron inomjägarkåren.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1990/91:383 omskolhälsovårdenAnf. 79 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt jag ämnar garantera att skolhälsovårdenäven i fortsättningen kommer att bli en integreraddel av skolans verksamhet.I enlighet med beslut med anledning avpropositionen om ansvaret för skolan har vissakapitel i skollagen ändrats . I denproposition om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen som regeringen inom kortkommer att förelägga avser jag attbehandla de delar av skollagen som berör dessaskolformer. De delar som återstår av skollagen,bl.a. skolhälsovården, kommer att behandlas i enproposition som beräknas kunna överlämnas tillriksdagen . Regeringen återkommersåledes till i denna fråga.Jag vill dock redan nu säga att jag anser attskolhuvudmannen även i fortsättningsvis skall varaskyldig att anordna skolhälsovård.Anf. 80 ():Herr talman! Tack för svaret som jag har tolkat pådet viset att den nya skollagen kommer attinnehålla en lagfäst skyldighet beträffandeskolhälsovård. Detta gör mig faktiskt mycket glad.Egentligen är jag mer tacksam än vad jag kan geuttryck för.Jag ställde frågan delvis därför att det pågår endebatt i , dels därför att man kunde läsa i entidning om en aktuell undersökning i somvisar att även pojkar i skolan har järnbrist, vilketaldrig har kunnat påvisas tidigare eller över huvudtaget aldrig existerat. Bristen beror på att barnent.ex. slarvar med maten. När det finnsskolhälsovård, en sjuksyster och en skoldoktor somkänner barnen och svarar för en kontinuitet iverksamheten bidrar det till att hindra en sådan härutveckling. Vi har ju en gammal tradition påskolhälsovårdens område. Jag tror att man redanpå började bygga upp en skolhälsovård.Vi är överens om att det hade varit oerhörtdestruktivt att nu ta bort denna.Överläggningen var härmed avslutad17 § Svar på fråga 1990/91:385 ompersonalrekryteringen till skolverketAnf. 81 Statsrådet ():Herr talman! har frågatvilka åtgärder jag avser att vidta för att garanteraatt det nya kommer att tillföras personalsom med kompetens och integritet kan utföra sinauppgifter.Jag vill först informera om läget vad gäller åtgärderför det nya organisation m.m. införstarten . Utredaren har den gångnaveckan överlämnat sitt principförslag tillorganisation. Enligt förslaget skall verket bestå aven central del i och en fältorganisation.Han föreslår vidare att centrala delorganiseras i tre huvudenheter, ett kansli och enverksstab. Verket bör få ansvaret att bestämma påvilket sätt fältverksamheten organiseras och i vilkageografiska områden den lokaliseras.Vad som närmast står för dörren är attregeringen skall besluta om organisationen.Ärendet är under beredning i . Jagräknar med att kunna lämna regeringen ett förslagtill beslut inom den närmaste veckan.Enligt förordningen (1989:166) om inrättande avtjänster inrättar regeringen tjänster som omfattasav chefslöneavtalet. Myndigheten inrättar, tillsätteroch lönesätter övriga tjänster. Jag har fulltförtroende för att de personer som förordnas påtjänsterna i kommer att ha denkompetens som uppgiften fordrar.Anf. 82 ():Herr talman! Enligt uppgift pågår just nurekrytering till av chefer och andranyckelpersoner utan att man har utannonserat ochhaft ett ordentligt förfarande. Skolministernmotsäger mig inte på den punkten. Jag undrar: Ärdetta riktigt? Hur kan man i så fall garanterakompetens och integritet som är någonting nog såviktigt? skall ju utöva tillsyn, och det ärdärför särskilt viktigt med kompetens och oväld.Kommunerna får ju ökad frihet varför tillsynen blirviktig. Det är angeläget att alla har respekt förskolverkets kompetens och integritet. SÖ har jutillhört de mest kritiserade verken. Om skolverketspersonal tillsätts i små, stängda rum utan offentligannonsering och utan möjlighet för människorutanför verksamheten att söka, riskerar man attskolverket får samma rykte som skolöverstyrelsen.Handplockning kan också leda till att politiskavärderingar får styra vid urvalet. Om skolministerninte kan garantera att tillsättningen sker utanpolitiska förtecken, blir faktiskt konsekvensen attde som får tjänster måste vara beredda att lämnasina arbeten vid ett eventuellt regeringsskifte. Vimoderater motsätter oss en fortsatt politisering avskolan. Hur kommer tillsättningen av cheferna vidskolverket att ske? Hur kommer tillsättningen avpersonal att gå till? Hur sker utannonseringen ochnär sker den? Kan skolministern garantera attpolitiska värderingar inte får spela en roll vidtillsättningen?Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det är något trist atthöra . Det är inte första gången manhör den här typen av våldsamma beskyllningar,egentligen i akt och mening att misskreditera. Jagär inte särskilt förvånad. Däremot är det faktiskt så,att vi har människor som har ansvaret för de härpersonalrekryteringarna. De måste naturligtvissköta sitt arbete. Hur det skall gå till är reglerat. Jagförutsätter att de följer spelreglerna.Jag har inte fått några sådana signaler eller sådaninformation som gör att jag skulle ha någon somhelst anledning att gå in och intervenera -- jag vetinte ens om jag skulle ha haft möjlighet till det -- ien process som är myndighetens egen. Jag utgårfrån att de som har fått förtroendet och ansvaretkommer att klara arbetet på ett sådant sätt att deockså fyller de krav som den formellahandläggningen ställer.Med denna kommentar, herr talman, är jag för inte beredd att gå djupare i denna diskussion idag.Anf. 84 ():Herr talman! Menar skolministern att alla tjänstervid det nya , förutom chefstjänsten,kommer att tillsättas efter ett offentligt förfarande,alltså med en utlysning av tjänsterna så attmänniskor ute i verksamheten som har kompetens,intresse och som verkligen kan tillföra något nytt --det är väl det som är avsikten -- kan söka och ävenhar en chans att få dessa tjänster? Eller kommertjänsterna att tillsättas genom att man handplockarmänniskor?Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1990/91:394 omarbetsmarknadsträningen och politiskasammanträdenAnf. 85 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder så att ungdomari arbetsmarknadsträning -- finansierad i huvudsakmed statsbidrag -- inte kommer att deltai slutna politiska sammanträden på betaldarbetstid.Vid den uppföljning som regelbundet sker avungdomar i inskolningsplatser kan en arbetsmetodvara att samla dem gruppvis för utbyte averfarenheter från deras olika arbetsplatser samt förytterligare samhällsinformation. Härvid kan deolika ungdomsförbunden bjudas in sommedverkande men även andra organisationer, t.ex.representanter för arbetsmarknadens parter.Dessa sammankomster är att jämföra medundervisning i en klassrumssituation pågymnasieskolan. Undervisningen i skolan är inteöppen för andra än för eleverna.Jag varken kan eller vill kommentera det enstakatillfälle som åsyftas i frågan, men jag utgår ifrån attalla elever som var inbjudna också fick möjlighetatt delta.Anf. 86 ():Herr talman! Tack för svaret på min fråga. Det somarbetsmarknadsministern beskriver stämmer intealls överens med det som jag har beskrivit i minfråga eller med verkligheten när detta möte ägderum. Min kritik i denna fråga riktar sig mot för detförsta att ungdomarna i sina första kontakter medarbetslivet ges intrycket att man på betald arbetstidkan göra annat än att sköta sitt arbete. Det är att geungdomar fel signaler om arbetsmoralen.För det andra var det möte som ungdomarna hadeinbjudits till av sådan karaktär att det vid ingångentill lokalen hade utposterats en politruk somkontrollerade insläppet. Jag ställde mig frågan: Vadhandlar det egentligen om? Ja, enligt de uppgiftersom jag har fått om detta möte var det ren och skärpartipropaganda inför det kommande valet. Fördet tredje lockade socialdemokraterna ungdomartill detta möte med skattebetalarnas pengar, pengarsom är avsedda att träna ungdomar inför inträde iarbetslivet. Det är en viktig uppgift som skallhanteras med största respekt.Jag vill fråga om arbetsmarknadsministern ärberedd att till sina partivänner ute i landet tala omatt även statsbidrag är skattepengar, som måstehanteras med största respekt, och förklara allvareti satsningarna på ungdomarnas träning för inträde iarbetslivet.Anf. 87 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Med förlov sagt framgår det inte avfrågan exakt vad som hände. Det var därför jagbetonade i mitt svar att jag tycker att det är bra attdessa ungdomar i inskolningsplatserna fårinformation både av och om de politiska partiernaoch av och om arbetsmarknadens parter. Det är ettväldigt viktigt inslag och helt rätt signaler att dessaungdomar erbjuds denna information, tillsammansmed det de skall göra på arbetsplatsen, medarbetssökningsaktiviteter och densamhällsinformation som de har rätt att få.Det framgår inte av frågan om denna person,utanförstående det socialdemokratiska partiet, somMargareta uttryckte det, var en ungdom.Hade den ungdomen blivit inbjuden men vägratsinträde till detta möte, då hade jag reagerat väldigtstarkt. Men det framgår inte av frågan om detta varen helt annan person som inte alls hade något meddenna inskolningsverksamhet att göra. Dåförutsätter jag att de som har att sköta det här harskickat rätt signaler så att dennasamhällsinformation, med en så bred uppslutningsom möjligt av både partier och arbetsmarknadensparter, når alla ungdomar, att alla inbjuds och ingenvägras tillfälle att komma.Anf. 88 ():Herr talman! Det kanske inte var någon ungdomdirekt, men jag förutsätter att när man inbjuderungdomar för information och diskussion är detöppna möten dit vem som helst kan komma ochlyssna. Det får inte vara så att det står en människautanför lokalen och kontrollerar vilka som går inoch vilka som inte får gå in. I så fall kallar jag dethelt enkelt interna partipolitiska möten. Det varvad som har beskrivits om detta möte.Jag tycker att det är fel att man gör på det sättet.Dessutom tycker jag att man måste vara mycketnoga med att ge ungdomarna rätt signaler när detgäller arbetsträning, arbetstider och vadungdomarna skall syssla med på en arbetsplats. Detär viktigt för framtiden.Anf. 89 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag vill protestera mot denbeskrivning som ger. OmMargareta eller jag är i en gymnasieskola ochhar att föra fram våra resp. partiers information tilleleverna i en klass eller i en skola, är det fråga ominformation till dessa elever och icke att betraktasom öppet möte dit man därmed måste bjuda inhela allmänheten i berörd kommun. Den situationsom beskriver i fråga om dessainskolningsplatser är exakt densamma. Jagvidhåller att det är rätt signal att skicka till dessaungdomar att de i denna inskolningsverksamhetskall tränas för arbetslivet och samhällslivet. Däriingår också information om vad som händer ochsker i samhället.Anf. 90 ():Herr talman! Jag måste säga att jag inte tycker attdet har gått till på ett sådant sätt att jag kan kalladet för ett öppet möte. Jag är medveten om attungdomar måste få samhällsinformation, de måstefölja med i det som händer i samhället, men detmåste gå till på ett annat sätt -- det måste gå tillöppet så att andra människor kan få insyn och kanvara med. Jag kan inte förstå vad det skall vara förnågonting som är så hemligt att inte enutanförstående kan få vara med och lyssna.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1990/91:398 om nytt polishusi GällivareAnf. 91 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att ta ett sådant initiativ attpolishusbygget i kommun kan komma tillstånd.Gällivare kommun har i en skrivelse till regeringenbegärt en tidigareläggning av polishusbygget, delsmed hänsyn till arbetsmiljöförhållandena förpolisen, dels med hänvisning till försvagningen påbyggarbetsmarknaden. Kommunen har begärt attfå uppvakta regeringen i denna fråga. Jag kommeratt ta emot uppvaktningen.Det är i första hand arbetsmarknadsstyrelsensuppgift att fördela de arbetsmarknadspolitiskaresurserna mellan länen med hänsyn till denaktuella arbetsmarknadssituationen. Det åvilarsedan länsarbetsnämnden att fördela resursernamed hänsyn till lokala behov och också att göraavvägningen mellan behov inom olika branscher.Med hänsyn till att frågan om polishusbygget iGällivare är under beredning ochatt kommunen ännu inte fått möjlighet att vid enuppvaktning framlägga sina synpunkter är jag inteberedd att nu uttala mig i ärendet.Talmannen konstaterade att frågeställaren ej varnärvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera frågestunden till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.20 § Svar på fråga 1990/91:386 om det bundnabiståndetAnf. 92 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vad jagämnar göra för att minska andelen bundet bistånd.Jag vill först klargöra att min principiella inställningär att biståndet skall vara bundet i så ringa grad sommöjligt. Frihandelns principer bör råda också fördet internationella biståndet.Mycket har redan gjorts för att begränsa detbundna biståndet. Andelen har minskat kraftigtunder . I jämförelse med övrigaOECD-länder är därför den svenskabindningsgraden mycket låg. Varubiståndet ärnu till största delen obundet. Den del av biståndetsom är bunden består avkonkurrenskraftiga varor och tjänster som direktefterfrågas av mottagarlandet. BITS u-krediterfinansierar t.ex. i princip enbart kontrakt somvunnits i internationell konkurrens. Därigenomminimeras snedvridande effekter av bindningen.I pågår förhandlingar om förbättradekonkurrens- och biståndsregler för det bundnakreditbiståndet. spelar en pådrivande roll idessa förhandlingar. På hemmaplan har regeringentillsatt en utredning för att se överkreditinstrumentets roll i biståndet (Dir. 1990:85).En av de faktorer utredningen skall titta på gällerför- och nackdelarna med bindning.Som ett annat exempel på min strävan efter atteffektivisera upphandlingen i biståndet vill jagockså hänvisa till årets budgetproposition.Regeringen föreslår där att allabiståndsmyndigheter när det gäller det tekniskabiståndet skall ha möjlighet att söka kompetensockså från ett tredje land, vilket i realiteten innebäratt bindning till svensk upphandling upphör iytterligare ett område inom biståndspolitiken.Anf. 93 ():Fru talman! Jag ber att få tacka biståndsministernför svaret. Skälet till att jag ställde denna fråga äratt det står mycket litet om detta ibudgetpropositionen, nämligen bara den meningsom biståndsministern återger i sitt svar. Frågan ombundet resp. obundet bistånd har haft ett långt liv,och man möter den ofta på möten utanför det härhuset.Det har ofta figurerat sifferuppgifter idenna debatt innebärande att avbiståndet är bundet, men att återflödet frånbiståndsutbetalningarna uppgår till ungefär 50 %.Jag undrar med hänsyn till skrivningen i svaret omatt det varit en sjunkande tendens för det bundnabiståndet, huruvida dessa siffror äger giltighetockså i dag.För övrigt sammanfaller min uppfattning medbiståndsministerns, dvs. att det skall vara så litetbundet bistånd som möjligt och i så hög grad sommöjligt obundet bistånd. Detta stämmer bästöverens med våra biståndsmål, t.ex. att biståndetskall främja politiskt och ekonomiskt oberoende.Jag tycker också att det är viktigt att vi har ettobundet bistånd till våra biståndsländer, så att detförvaltningsbistånd som vi ger -- och som syftar tillatt man skall träna sig i att själv upphandla samt iatt värdera effekt, kvalitet och pris och på det sättetbli mer aktiv i biståndssammanhang -- kommer tillsin rätt. Vi bör bygga under det med så mycketobundet bistånd som möjligt.Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Vi tycks vara överens om att det är bramed så litet bundet bistånd som möjligt. När mandiskuterar det här handlar det mycket om hur mandefinierar bundet bistånd. Med den definition somvi har i och som innebär att som bundetbistånd klassificeras bistånd där det är förutbestämtatt upphandling skall ske i , är det svenskabundna biståndet nu nere i . Jag tycker att detär en positiv tendens.Anf. 95 ():Fru talman! Det är glädjande att höra att andelenhar sjunkit ytterligare sedan jag fick minasifferuppgifter. är naturligtvis inte mycket i ettinternationellt perspektiv. För att skallkunna vara den pådrivande kraft som vi vill att vårtland skall vara i dessa sammanhang är det bra att viföregår med gott exempel.Jag fäste mig särskilt vid en mening i svaret,nämligen den där det framhålls att den del avbiståndet som är bunden består avkonkurrenskraftiga varor och tjänster, som direktefterfrågas av mottagarlandet. Jag undrar varförbiståndet då måste vara bundet. Om varorna ochtjänsterna är konkurrenskraftiga och efterfrågade,skulle de klara sig väl även med ett obundetbistånd. Det skulle ändå bli så att svenska varorskulle komma biståndslandet till del.Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att man kanresonera så. Det kan ändå finnas skäl att göra ensådan här bindning, ibland därför att det är alldelessjälvklart, men ibland också därför att det för deländer som vi samarbetar med är så naturligt vill köpa in varorna och tjänsterna i ,att man inte ifrågasätter detta. Det finns också endel andra skäl i konkurrensen med andra länder.Ytterligare ett skäl är kanske att det när vi vill varainternationellt pådrivande i dessa sammanhang kanvara bra att börja från en viss position, varifrån vikan erbjuda oss att gå ner i bindningsgrad, omockså andra erbjuder sig att göra det. Det är enfördel att ha den positionen i internationellaförhandlingar.Anf. 97 ():Fru talman! Det är naturligtvis bra att varaföregångare i detta sammanhang. Allra bäst voredet om vi kunde leva upp till målet att inte alls hanågot bundet bistånd.Jag vill återkomma till vad jag sade i mitt förstainlägg om att aktivera mottagarländerna. Vi har juett ganska omfattande förvaltningsbistånd, somsyftar till att utbilda tjänstemännen istatsapparaten, regeringstjänstemän och andra, iatt sköta sådana här uppgifter på eget ansvar. väljer svenska varor därför att man harsvenska samarbetspartner är förståeligt, menkanske inte alltid det bästa. Vi skulle kanske kunnastimulera dessa tjänstemän att gå ut och sökaprodukterna på den öppna marknaden i stället.Anf. 98 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig bara bejaka vad ViolaFurubjelke sade i detta avseende. Det är ett viktigtsyfte i svenskt bistånd att stärka mottagarländernasadministrationer, inte minst vad gällerupphandling, på ett så effektivt sätt som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1990/91:395 om bistånd tillLettlandAnf. 99 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migom vilken hjälp regeringen planerar att ge tillLettland vad avser reningsverk till Riga.Miljösituationen i , liksom i övriga Öst-ochCentraleuropa, är allvarlig. Därför harmiljöfrågorna givits särskild prioritet i samarbetet.Det svenska stödet syftar till att stödja deösteuropeiska ländernas egna ansträngningar.Svenskt bistånd ges därför främst i form averfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling.Inriktningen av insatserna fastställs i samråd medberörda länder och republiker. I samverkan med enmängd myndigheter, företag och organisationer harBITS huvudansvaret för det bilaterala samarbetet.BITS har finansierat experthjälp till stöd förplanering av reningsverk i och . ILettland har BITS lämnat stöd till en studie avlämpliga insatser för rening av industriavlopp.Denna studie kommer att ligga till grund förplanering av rening av industriutsläpp på flera hålli Lettland.Vad beträffar reningsverk i har de lettiskamyndigheterna inte ansökt om svenskt stöd. Om enframställan om stöd för planering skulle göras,kommer BITS naturligtvis att ta ställning till ensådan begäran.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, som tyvärrbekräftar min oro för att det i huvudsak ärerfarenhets- och kunskapsutbyte som villställa upp med och kanske inte så mycket denmateriella hjälp som de här länderna faktisktbehöver.Jag försökte även i går få fram uppgifter om vadSverige egentligen gör. När vi anslog dessa 300miljoner till hjälp till var ju tanken justatt det var viktigt att satsa dem på miljön. Det svarjag i går fick på den fråga jag ställde närutrikesutskottet hade biståndsseminarium var attdet var fråga om makroekonomiska studier iBaltikum tillsammans med . Det varalltså inte fråga om någon direkt och konkret hjälp.När vi träffade representanter förmiljömyndigheterna i blev jag litetförvånad över att höra att man där hade haft sjustycken delegationer från BITS och att det intehade resulterat i en enda krona i hjälp.Det är ju inte så att kunskaper saknas.Ordföranden i miljövårdskommittén, ,har som forskare jobbat med miljösituationen iöver , och hon har en stor kunskap på dettaområde. Man har också tagit fram ettmiljövårdsprogram som innebär mycket aktivainsatser på miljövårdssidan. Problemet ärnaturligtvis att man inte har någon konvertibelvaluta och att man inte från andra länder kan köpain de tekniska delar som behövs.Jag är litet bekymrad över att den härverksamheten endast kommer att leda till att vi såatt säga knyter våra egna kontakter och utvecklarvår egen kunskap om de baltiska länderna. På såsätt kan vi få mycket som är positivt för oss härhemma i , men de baltiska staterna kanskeinte får den konkreta hjälp de behöver. Jag tyckeratt det är ett stort bekymmer.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att del har missuppfattat stödet. När jag talar omstöd är det inte fråga om något allmänterfarenhetsutbyte som sätts in därför att vi frånsvensk sida har nytta av det. Det är miljöministernsansvarsområde, och även där, iÖstersjösammanhang, görs naturligtvis speciellainsatser kontinuerligt. Vad det här är fråga om ärbiståndsfinansierat stöd, dvs. stöd påmottagarlandets, eller i detta sammanhangmottagarrepublikens, villkor, stöd som utgår frånvad det andra landet önskar av oss.Vad de önskar är ofta just analyser, studier,eftersom de ännu inte har tillräcklig kapacitet fördetta. Det är också sådant som vi ställer till derasförfogande. I detta sammanhang kan detnaturligtvis också komma in frågor om vissutrustning som har direkt med det att göra.