prot · GE09130 · 1991-06-12 00:00:00 — Man får en annan profil påsubventionerna till de boende.Subventionen nu ser ut som en triangel, där manförsta året har en kraftig subvention som sedansjunker ner till ingenting när man kommer tillmarknadsräntan efter ungefär för småhus för hyreshus.Profilen på subventionerna i det nya systemet ärjämn och ökande upp till ungefär det femtondeåret. Sedan ligger subventionen kvar till detfyrtionde året, och är alltså en betydligt längreverkande subvention. Därmed flyttas också statenskostnader i tiden. Statens kostnader faller utsenare.Som en komplettering till vad nämndeom några debattörers kommentarer tillräntelånesystemet skulle jag vilja nämna chefensför kommentar. är detmarknadsledande bostadsfinansieringsinstitutet.Han sade vid en uppvaktning för bostadsutskottetatt om inte fattar beslut om och genomförett räntelånesystem kommer Statshypotek att göradet av rena affärsmässiga skäl därför att det är en såbra affärsidé.Så till de här aktuella justeringarna av dettaräntelånesystem. Vi menar att de justeringar ochpreciseringar som föreslås är helt okej medundantag av två bitar.Den första biten handlar om hur man skall beräknabidragsunderlaget i det befintliga beståndet när detförs in i det nya systemet från 1993.Vi tycker att det är ett onödigt krångel och för deboende oförmånligt sätt att beräkna underlaget. Viföreslår att man gör en direkt parallell till hur manberäknar bidragsunderlaget i nyproduktionen. Detskulle ge de boende en fördel på 100 à . perkvadratmeter och år, och vi tycker att det är rimligt.Gör man denna stora förändring, där hushållen fårlov att gå in i ett nytt system, är det ingenting somhindrar att de får en viss ekonomisk fördel av detta.Den andra biten handlar om det speciella stöd somfinns för flerbarnsfamiljer som har dålig ekonomioch alltså är berättigade till bostadsbidrag. De kanfå ett särskilt förvärvslån för att köpa ett småhuseller en villa. Vi menar att man inte skall göranågon ändring av subventionerna till dessaflerbarnsfamiljer. De bör få ha sitt system kvarograverat. Vi tycker också att det var fel att beslutaom att denna stödform skulle upphöra, men densaken har behandlats tidigare.Betänkandet innehåller också ett helt annatförslag, nämligen att minska och försämraräntebidragen i det nuvarande stödsystemet för år1992.Vi tycker att detta är onödigt klåfingrigt. Närmajoriteten nu bestämt sig för att gå över från detgamla räntebidragssystemet till ett nytträntelånesystem, skall man inte ta ett stegi den borgerliga riktningen och försämraräntesubventionerna, räntebidragen, i det gamlasystemet under det stackars år som är kvar, 1992.Det är också så att detta förslag saboterar demycket angelägna möjligheterna att åstadkommaett hyresstopp . Efter den helt makalösahyreschock som hyresgästerna har fått genomlidaefter skatteomläggningen menar vi att man numåste lugna ner kostnadsutvecklingen förbostäderna. Ett hyresstopp är ytterstangeläget. En förutsättning är dock att sätta stoppför denna försämring av de nuvaranderäntebidragen.Därmed yrkar jag bifall till reservation 13, utöverreservation 8 som gäller förvärvslånet. Jag nöjermig med dessa bifallsyrkanden, men står givetvisför samtliga de reservationer som jag fogat tillbetänkandet.Anf. 115 () replik:Herr talman! Jag hade egentligen inte tänkt atttrötta kammaren med en replik. Men JanStrömdahls inlägg har totalt avslöjat vilken bluffdetta system är. Lyssna nu noga.Först och främst säger när han skallförsvara systemet och hävdar att det är bra, att detär ett listigt sätt att komma undan höga kostnader inyproduktionen. Är man listig, är man ute efter attlura folk. Det är precis vad man är. Man lurar folkmed låga kostnader i början som växer och efter 20år blir skuldfällor i form av en nästan fördubbladskuld, som sedan skall betalas av. Man lurar folkmed de låga ingångskostnaderna, som egentligeninnebär att det låntagaren tidigare fick i bidrag nuskall betalas tillbaka till staten i form avavbetalningar på lån.Under en 40-årsperiod innebär detta ungefär 30--högre kostnader, som den enskilde får ta iförhållande till vad han får göra i det nuvarandesystemet. Det är alltså en övervältring av kostnaderfrån det allmänna till den enskilde. Är det verkligenen politik som har börjat att drivaoch försvara?Vidare säger att Stadshypotekkommer att införa detta system för att det kommeratt vara en bra affärsidé. Självfallet kommer det attvara så. Men är det någon som tror att bankvärldeninför systemet, om man inte har för avsikt att tjänapengar på det? Vem är det som skalltjäna pengar? Vem skall ta vinsterna av räntornaom det inte är bostadsrättshavarna, villaägarna ochhyresgästerna?Nog har jag förstått att omvändelsen inomvänsterpartiet går fort. Men jag trodde inte attpolitiken har svängt till den ytterligheten att man ärberedd att bygga upp bra affärsidéer förkapitalismen för att tjäna pengar på de boendes ochallmänhetens bekostnad. Men det avslöjar bluffenmed systemet.Anf. 116 () replik:Herr talman! tror att han harmig på gaffeln. Men så lätt är det inte.Först och främst säger att jaguttryckte mig så att systemet skall vara listigt. Detskulle innebära att folk blir lurade bara för att detär listigt. Jag sätter inte likhetstecken mellanlistighet och lurendrejeri. Jag sade att det är logisktatt man för en så stor och långvarig investering somett husbygge innebär sprider ut kostnaden över dentid som vi förutsätter att huset skall stå och fungerautan en stor ombyggnad.Jag tror att vi är överens inte minst efter sjuka hus-debatten att hus som byggs skall fungera iåtminstone med normala underhållsinsatser.Det är inte att lura folk att sedan göra det möjligtatt betala investeringen, vare sig man gör det såsmåhusägare eller som hyresgäst som betalar sinahyror över denna 40-årsperiod.Vi har medverkat till att som komplement tillräntelånesystemet också införa en generellsubvention på av de motsvarandekapitalkostnaderna för underhållsinsatser ihyreshusen. Det är också en möjlighet att få ettstöd för de underhållsinsatser som behövs underhusets livstid.Giltigheten i påståendet att det nya systemet skullege den boende en högre kostnad är beroende av omman räknar i nominella eller i reala termer. Menrealt blir det inte någon högre kostnad med det nyasystemet.Jag passar på att besvara några ytterligare av AgneHanssons frågor. frågade oss imajoriteten varför vi har så bråttom medinförandet. Jag vill gärna ge några skäl.Med det nya systemet pressar vinyproduktionskostnaderna ochnyproduktionshyrorna. Det är angeläget att göradet så fort som möjligt. Med det nya systemetminskar man statens utgifter. Det är ocksåangeläget. Men detta är inte det primära för vårdel. För vår del är det viktigare att pressanyproduktionshyrorna.Alla skall ändå gå in i det nya systemet fr.o.m. 1993.Då finns det ingen anledning att först fördröjaingången för dem som bygger nytt. Jag har redannämnt att det marknadsledande institutet, somfaktiskt inte är en bank, nämligen ,ser inga svårigheter. ser heller intesvårigheter i detta relativt snabba införande.Anf. 117 ():Herr talman! Jag vill korrigera vissa talare som harsagt att det är socialdemokraterna ochvänsterpartiet som står bakom det nyabostadsfinansieringssystemet. Det är rätt. Menockså de gröna ställer upp på det nyabostadsfinansieringssystemet fullt ut. Det varmiljöpartiet som i ett visst läge röstade för ettsnabbare införande, nämligen redan nu , för att fullfölja den linje somvi delvis har gemensamt med socialdemokraternaom en stram finanspolitik. Det ligger alltså helt ilinje med vår budgetpolitik.Skälet till att vi har dessa problem påbostadsmarknaden är att vi har ett högränteläge,vilket gör boendet orimligt dyrt. Självfallet måste virent allmänt sträva efter att komma tillbaka till detider då vi hade låg skuldränta och låg bankräntaöver huvud taget. Bostadsmarknaden skulle dåfungera mycket sundare.Jag har sett att de borgerliga partierna försökerprofilera sig med att vara motståndare till dettabostadsfinansieringssystem. Herrar partiledareBildt och gick ut och sydde ihop någotsom jag litet slarvigt brukar kalla B & WStormarknad. De talade aggressivt emotsubventionerna i bostadssektorn och hävdade attmiljarder skulle sparas. Det lät som 10 eller 20miljarder. sade de nej tillbostadsfinansieringssystemet och hade inget annatatt komma med i stället.Detta är uppochnedvända världen! Här stöder deborgerliga partierna en fortsatt subventionspolitikav det mest osunda slag, som gör att människor kankapitalisera bostadssubventioner i överlåtelser avfastigheter eller lägenheter. Det tycker vi imiljöpartiet är så osunt att vi med glädje ställer upppå det nya systemet, som förhoppningsvis skallsätta en ände på det osunda förhållandet.Som säger hyser den störstekreditgivaren på den svenska fastighetsmarknaden,, och dess chef inga somhelst betänkligheter inför att även utan vårt stödinföra detta system som en affärsidé. var det välinte över hela linjen som man ansåg att detta var enbra affärsidé utan mest med avseende på debostadsköpare som kan tänkas sätta in en stor potteget kapital i början och enbart ta ett mindretopplån. Det kan då vara rimligt att använda enräntelånekonstruktion.Jag vill slutligen tillägga att vi självfallet ser vissadetaljproblem med detta system, och vi kommernoggrant att följa hur det utfaller. Ingen kan varahundraprocentigt säker på hur det kommer attutfalla.I reservation nr 4 om statligprisgaranti uppmärksammar vi att det på vissa ortermed vikande efterfrågan finns risk för kraftigtfallande nominella fastighetspriser som ett resultatav denna omläggning. Om man på en sådan ortnyligen byggt eller köpt sitt hus under deförutsättningar som gällt inom det nuvarandesystemet och tvingas sälja huset, kan det leda tillbetydande kvarstående skulder efter försäljningen.Det kan inte vara acceptabelt att människor kan fåsin privatekonomi förstörd genom att man på dettasätti god tro tagit lån enligt nuvarande regler. Vimenar därför att man måste införa ett skydd avnågot slag. En tänkbar möjlighet är att staten underen viss övergångsperiod åtar sig att lösa in deaktuella bostadsfastigheterna ungefär på sammasätt som sker i Norrlandslänen, för vilka detfinns en sådan regel.En annan möjlighet är att staten i sådana fallefterskänker en del av det statliga bostadslånet.Detta bör enligt vår reservation nr 4 statenskyndsamt utreda. Även om vi nu inte får stöd fördenna reservation, hoppas vi ändå att man harögonen öppna för detta bekymmer, och vi vill riktauppmärksamheten på det.Anf. 118 ():Herr talman! Jag lyssnade mycket noga på AgneHanssons inlägg. Jag kunde då konstatera att hankommer till denna debatt med ett utspel avmisstänksamhet motbostadsfinansieringsreformen, som han är mycketnoga med att sprida ut runt om i landet till alla somvill lyssna på honom. Det är mycket märkligt, avdet enkla skälet att , moderaternaoch ännu inte har lyckats att ta fram ettmotalternativ till räntelånet.Vi kan diskutera räntelånet utifrån olikautgångspunkter. Men det intressanta är att dennedsabling av räntelånet som gjordeär ett orättvist, ogenomtänkt och okunnigt inslag iden bostadspolitiska debatten. Dessutom riktarhan sig till socialdemokratin.Socialdemokraterna har i allt väsentligt gjortbostadsområdena i och bostaden till en avde insatser det finns mest anledning att vara stoltöver i svensk politik. Jag vill för övrigt till KnutBilling säga att inte har den minsta deli den sociala bostadspolitiken.Agne hade ett rätt i sina många inlägg idebatten. Det var att det är tredje gången vidiskuterar denna fråga. Vi diskuterade den idecember 1990, och vi diskuterar den pånytt här i i dag.Vi har kommit fram till att socialdemokraterna,och står bakom förslagetom räntelån, medan , ochcenterpartiet går emot räntelånen. också yrkat bifall till reservation 1. Men därfinns inget förslag som kan kallas för ett borgerligtmotförslag, utan där finns allehanda tänkbaramöjligheter. Lösningen på den rådvillhet som finnsinom borgerligheten ligger i att regeringen tar framett förslag. Det , ochcentern inte orkar göra tillsammans, det vill de attden socialdemokratiska regeringen skall hjälpadem med.Det hade varit mycket lättare att komma hit tillriksdagen och lägga fram ett motförslag. Dethade varit då möjligt att göra värderingar om deolika förslagens styrka, innehåll och ekonomiskamöjligheter. Men det finns inte något sådantutgångsläge. Det är regeringen som skall fixa detsom de tre borgerliga partierna inte kan klara avtillsammans.Agne frågar varför majoriteten envisasmed att driva förslaget om räntelånet och varför detär så bråttom att genomföra räntelånet. När detgäller den senare delen av frågan har JanStrömdahl, som ju tillhör majoriteten, gett klartbesked. För mitt vidkommande är det enbedömning av den ekonomiska situationen i dagensSverige som är avgörande. Det skulle varaunderbart om vi haft ekonomiska förutsättningaratt ha en bostadspolitik med mycket gynnsammainslag av subventioner. Men vi har inte deekonomiska förutsättningarna.Det är just för att komma till rätta med detstatsfinansiella läget som det varit nödvändigt attgöra en omprövning. Det är inte fråga om att slopasubventionerna. De finns till inlagda isystemet. Det handlar om att få nedsubventionsinslaget i bostadspolitiken. Det harockså lett till att vi i denna ekonomiskaåtstramning sett vissa tecken som jag anser att viborde betrakta som utmärkta.Vi har en period där räntorna sänks, och viskymtar en nedgång i inflationen. Vi skall hållabyggverksamheten på en jämn och hög nivå. Viskall motverka arbetslöshet och hålla kostnadernanere. Med räntelånet kan vi göra en omfördelning itiden.Jag tycker med förlov sagt att ochfolkpartiet, som ju eftersträvar en omfördelning itiden, borde kunna finna något av detta inslag i justde av regeringen framtagna räntelånen.Vi är inne i en utveckling där vi på grund av denekonomiska åtstramningen går in i ett nyttfinansieringssystem. Det är i propositionen och iutskottsmajoritetens skrivning till fullo redovisatvad som kan komma att inträffa inom ramen fördetta räntelån i finansieringssystemet.Men det finns en sak till som något litet har berörtsi debatten, och det är att vi nu säger farväl till allaskojare på fastighetsmarknaden. Vi säger farväl tillbankernas medverkan till fastighetsskojeri i detsvenska samhället. Vi säger farväl till alla dem somhar lekt kurragömma med bostadskonsumenternapå fastighetsmarknaden.Vi omöjliggör för dessa människor att fortsätta sinverksamhet till bostadskonsumenternas nackdel,och vi skapar förutsättningar för en utveckling påbostadsmarknaden där enskilda eller grupperingarinte kan tillgodogöra sig de statliga subventionerna,för de kommer att ligga kvar i bostäderna.Det är alltså finessen med räntelånet. Det finnsinget bättre förslag. Ingen har tagit fram någotmotförslag. Ingen har tagit fram någotalternativförslag. Man kan ha synpunkter fram ochtillbaka på om det kan finnas vissa brister i det här,men det är alltså ett förslag som skall träda i kraftden i första delen och den 1 januari1993 i den andra delen av räntelånets uppbyggnad.Vi har haft besök i utskottet av företrädare förkreditinstituten. Av de kreditinstitutsbesök somgjordes i samlad trupp kunde man mycket lättutläsa att de kanske inte var särskilt intresserade avjust räntelånet. Men när frånStadshypotekskassan kom till utskottet var detendast som orkade ställa någonfråga. gjorde för övrigt en bländandeföreläsning för utskottets ledamöter i den härfrågan, vilket har berättat om i sittinlägg här i diskussionen.Om man är positiv, tror man på räntelånet och dessmöjligheter. Är man negativ, pessimistisk elleravvisande, som gav uttryck för i sittinlägg, är det klart att det är svårt att se fördelarnai räntelånesystemet.Jag skall inte ta upp de enskilda reservationerna,för jag har ju lagt märke till att talarna i alltväsentligt har avstått från att yrka bifall till sinareservationer vid utskottets betänkande. Jag kanbara säga att det finns reservationer som gäller denextra upptrappningen av räntan, från vänsterpartietom att den inte skall genomföras och från moderatasamlingspartiet om att det skall visst genomförasinte bara en extra upptrappning, utan t.o.m. tvåextra upptrappningar.Det är mycket lätt att räkna ut vad moderaternasförslag betyder för bostadskonsumenterna. Detbetyder högre hyror och ingenting annat. Det ärden gamla linjen som så aktivt ochengagerat förespråkar i den svenska riksdagen.Både och säger attbostadsfrågan skall bli en valfråga. Ja, kom ihågdet, mina herrar! Vi ses i valrörelsen ibostadsfrågan: om räntelånen, om hyrorna, ommarknadshyrorna som en del av er går och bär på.Vi kommer att ses bland bostadskonsumenterna,som ändå tycker att de lever i ett land med bostädersom kvalitetsmässigt och miljömässigt är bland debästa i hela världen.Så vi ses i valet. Ni skall få ert lystmäte idiskussionerna om bostadsfrågan!Anf. 119 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att jag ärmisstänksam mot systemet med räntelån. Jag haruppfattat att socialdemokraterna har gjortbostadspolitiken till ett stolt inslag i sin politik, ochjag har väldigt svårt att förstå att de nu har övergivitden linjen så kapitalt. Så t.ex., , ärni beredda att avvisa vissa barnfamiljer frånmöjligheten att bo i eget hem.Sträng sade ju att barnfamiljerna är''vårt folk''. Vad är det som har gjort att ni harövergett dem i det här fallet?Vi har från sida backat uppden politik som förts. Men vi kan inte ställa upp pådet förslag som föreligger, därför att det slår såolyckligt. Att det slår väldigt olyckligt motglesbygdens folk är en annan problematik i dethela. Socialdemokratisk politik har sedan lång tidtillbaka haft den inriktningen, så där är jag inteförvånad.Sedan påstår att det inte skullefinnas något alternativ. Jag vill påstå att räntelåninte kan vara det allena saliggörande systemet. Icentern har vi tänkt mycket noga på det här, och vihar ett alternativ. Reservationen tar mycket klartfram principerna för hur ett sådant nytt system skallse ut -- med enhetssubvention, med omfördelningoch med sparande.Oskar kan väl inte mena att vi som enskiltparti skall kunna ta fram ett färdigt system, närregeringen har låtit statens hela apparat attutreda systemet. Ordningen här i måsteju vara att man ber regeringen, som harutredningsresurserna, om ett förslag. Men var lugn,, vi skall nog ta fram förslaget, närvi får de resurserna!Vi gör också en ekonomisk bedömning, och vi harinte sagt att vi skall behålla nuvarandesubventionsnivå, men vi prioriterar subventionernabättre. Inbilla er inte att subventionerna kommeratt minska med räntelånesystemet. Man bygger jubara upp subventionerna och vältrar dem framförsig i tiden.Slutligen: Är det så, , attsocialdemokraterna delar vänsterpartietsuppfattning att räntelånesystemet är ett listigt sättatt ta sig runt problemet? Delar ni ocksåuppfattningen att det är ett stöd för en bra affärsidé,att bankerna skall få ytterligare möjligheter atttjäna pengar?Jag ger förslaget en eloge på den punkten att detmotverkar spekulation. Men det låser in deenskilda boende i skuldfällor och hjälper bankernaatt tjäna mer pengar på de boendes bekostnad. Ärdet socialdemokratisk politik?Anf. 120 ():Herr talman! sade attbostadspolitiken är ett av de stoltaste inslagen isocialdemokraternas politik och att moderaternainte har någon del i den bostadspolitik som har förtsi vårt land. Jag måste säga att det gläder mig atthöra detta från , att höra honomsäga att bostadspolitiken är ett av de stoltasteinslagen i socialdemokraternas politik, med denenorma brist på valfrihet vi ser på den svenskabostadsmarknaden.Hundratusentals människor står i bostadskö, trotsatt vi har fler bostäder än vi har hushåll i Sverige.Hyrorna är höga, och vi har på grund avsocialdemokraternas politik fått århundradetshyreschock. Hundratusentals hushåll harbostadsbidrag, och de blir bara fler. Fler och flerhushåll kan inte klara sig och betala sin hyra, närskatten är betald -- det är ett av de stoltaste inslageni socialdemokratisk bostadspolitik!När människor flyttar från tredje våningen ner tillförsta våningen, därför att de har svårt att gå itrappor, får de betala kanske . i flyttskatt.Det är ett stolt inslag i socialdemokratiskbostadspolitik!Det har varit ett lånekineseri utan motstycke ivästvärlden. Det är ett stolt inslag isocialdemokratisk bostadspolitik!Jag måste säga att vad som behövs för att bli av meddenna stolta politik är naturligtvis en ny regering.Vi kan inte ha kvar den nuvarande eländigabostadspolitiken.Vi har redovisat huvuddragen i hur ett nyttlånesystem skall se ut. Det finns i reservation 1. Enborgerlig regering kommer att lägga fram enproposition i höst.När talar om att man kan sägafarväl till alla skojare på byggmarknaden med dethär nya systemet, utgår jag i från att han närmastmåste avse det två stora, riktigt stora, byggarna iSverige, nämligen allmännyttan och HSB.Sedan har han också åberopat . Låt migdå lugna och säga att om vi införett annat lånesystem kommer vi att ge möjligheter att använda sig av etträntelånesystem. Han får använda sig av vilketsystem han vill på marknaden. Vi kommer inte atthindra honom, utan marknaden kommer att avgöraom han får några kunder.Sedan tog slutligen upp detta medmarknadshyrorna. Den lögnaktiga politik somsocialdemokraterna bedriver i kombination medhyresgäströrelsen är skrämmande. Vi säger nej tillmarknadshyressättning. Det har vi gjort motioner,och det har vi gjort i . hålla sig för god för att upprepa dessalögnaktiga argument.Anf. 121 ():Herr talman! Först när det gäller detta medmarknadshyrorna. Återigen tarsocialdemokraterna fram det här tricket att ivalrörelsen skrämma med att de borgerligapartierna skall införa marknadshyror. Ingetborgerligt parti har förordat marknadshyror, mennär det återigen är valår kommer detta upp för skall skrämma väljarna.Sedan till det som vi skall diskutera enligtbetänkandet. har i motioner sagt att vikan tänka oss en omfördelning över tiden. Det stårockså i den gemensamma reservation som deborgerliga partierna har, att detta är en möjlighetatt lägga in i ett system. Vi kan dock inte tänka ossen sådan gigantisk uppskrivning av skuldbördan i20 år som socialdemokraterna, ochmiljöpartiet förordar. Detta innebär ett stortexperiment som fastighetsägare, husägare ochandra kommer att drabbas av när skuldbördanväxer och man hamnar i skuldfällor. Detta harskapat en osäkerhet om lånens skulduppbyggnadoch om pantsäkerheten för topplånen. Den lösesbara delvis med det här betänkandet. Det som mannu inför påstår man är stora besparingar avbostadssubventioner. Man har lagt fram tvåräkneexempel som räcker till 1996. Där efter vetman inte alls hur det utvecklas. Mycket talar för attstaten, med de skuldgarantier som då finnsinbyggda, kommer att få en betydligt högre kostnadför lånen än vad som har förespeglats frånsocialdemokraterna. Förmodligen kommerkostnaderna för staten att bli mycket stora. Det ärdärför som man inte har räknat längre än till 1996när man skall redovisa detta.Anf. 122 ():Herr talman! Först en replik till tar upp frågan om barnfamiljerna ochförvärvslånet. Det är detta han avser i sin replik. Vihar sagt i bostadsutskottet att vi är beredda, när detfinns ekonomiska förutsättningar, att medverka tillatt det blir motsvarande lånemöjligheter förbarnfamiljerna när det gäller skaffa sig egna hem.Det innebär att vi inte tycker om att denmöjligheten försvinner, men vi respekterar deekonomiska omständigheterna. Vi har alltså hosregeringen beställt ett nytt förslag på det härområdet.Sedan säger att han tillsammansmed skulle slå vakt om förvärvslånet,men vill ju inte ha förvärvslånet. Deär motståndare till att dessa barnfamiljer får degynsamma lånen för att skaffa ett eget hem. Det ärmed dem som skall regera är det vältänkt, gissar jag, efter den valrörelse som är pågång.Det enda vi fick fram av replik varatt i reservation tillsammans medmoderaterna och ligger principerna förett alternativ, men sedan finns inte mycket mera. Nihar haft god tid på er att ta fram ett förslag ochförelägga bostadsutskottet och riksdagen.Herr talman!