prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — När det över huvud taget gällerinfrastrukturinvesteringarnas påverkan påsysselsättningsläget, är detta någonting som förnärvarande står i fokus för vårt arbete. Vi arbetarmed ett antal projekt för att utnyttja situationen,vilket jag skall återkomma till i andra sammanhang.Där har vi precis samma inriktning, nämligen attinte fördröja någonting i onödan utan tvärtompåskynda när det gäller väldigt många olika nivåer.Beträffande den entusiasm som kan utläsas urskrivna svar på enkla frågor, vet jag inte vilkenerfarenhet har. Min erfarenhet är attde tjänstemän som författar svaren försöker attundvika att låta sig påverkas av något känslosvall.Den eventuella entusiasmen eller bristen påentusiasm får snarare läsas in i de efterföljande,mera fritt tecknade svaren som statsråden ger. Jagförsäkrar att när det gäller entusiasmen för att dettaprojekt skall genomföras i enlighet medregeringsdeklarationen, , är vi helteniga inom de partier som finns i regeringen.Anf. 127 ():Herr talman! Det var ganska fyndigt avkommunikationsministern att tala om erfarenhet.Min erfarenhet av frågesvar här i kammaren ärstarkt begränsad. Men jag känner till det språk somanvänds i skrivningarna -- jag har själv skrivit en delen gång i världen.Jag tror att det är av oerhörd vikt att de signalersom kommer fram i den efterföljande diskussionenär entydiga, så att vi kan försäkra oss om att vi haren regering som vill bygga den här bron. Det harrått en viss tveksamhet om kammarens inställning idenna fråga, men har det äntligen fattats ettbeslut. För att så här i juletider vara vänlig, tolkarjag det som -- kommunikationsministern får sedansäga om jag har tolkat rätt eller fel -- attkommunikationsministern personligen gärna seratt bron kommer till stånd, och att vi i grund ochbotten tycker att det är ett viktigt beslut och attdet -- både bokstavligen och bildligt -- är en viktigbro som skall byggas.Anf. 128 Kommunikationsminister ():Herr talman! Man kan tvista om vilka effekter somden här bron kan ha, men jag är övertygad om attden sysselsättningspolitiska effekten iMalmöregionen är mycket stor vid självagenomförandet av entreprenaden. Det är den enaeffekten.Den andra är den positiva effekt som bron kommeratt få som en regional förbindelselänk. OlleSchmidt och jag kan ju bara tänka oss vilken effektdet skulle få på sysselsättningen om vi i Stockholmskulle ersätta Essingeleden med färjor. Man kanvara helt lugn för att regeringen inser vilkenbetydelse bron har för regionen i fråga. Vi gör alltvad vi kan för att avtalet skall uppfyllas inom detidsramar som är utmätta.Anf. 129 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Om det skullefinnas några tveksamma i regeringen, vilket jag vidGud hoppas att det inte finns, förväntar jag mig attkommunikationsministern också övertygar dem påett entusiastiskt sätt, och då i första hand verbalt.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:212 om Europaväg6Anf. 130 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen ämnar att ställa medel till förfogande föromedelbar fortsatt utbyggnad av E 6-an frånLjungskile och norr över i Bohuslän.Bakgrunden till frågan är att i samband mednedläggningen av Uddevallavarvet fick iuppdrag av regeringen att projektera och upprättaarbetsplan för utbyggnad av väg E 6 till motorvägmellan och . Medel förutbyggnad av objektet på södra delen från StoraHöga till erhölls genom riksdagsbeslutvåren och öppnades den delenav vägen för trafik.Vad som återstår av utbyggnaden av E 6-an äralltså sträckan norr om . Norra delen avobjektet har omarbetats och omfattar nu även enförbifart vid med en förbindelse överSunninge sund. Byggstart för sträckan vidLjungskile kan ske . För sträckanLjungskile--Forshälla finns en fastställd arbetsplansom möjliggör att byggstart kan ske under nästa år.Däremot kräver sträckan Forshälla--Torp, där bronöver Sunninge sund ingår att en arbetsplanfastställs.Den totala kostnaden för utbyggnaden av sträckanLjungskile--Torp är beräknad till 2 miljarderkronor prisnivå. Utbyggnaden är avseddatt finansieras dels med avgifter, dels medanslagsmedel. I gällande flerårsplaner finns ingamedel avsatta för projektet. Regeringen kommerdärför att i särskild ordning senare att prövamöjligheterna att utanför statsbudgeten finnamedel till stategiska vägföretag. I detsammanhanget kan även det nu aktuella företagetkomma att prövas.Anf. 131 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret, som det fanns en del positivaantydningar i.Jag vill börja med att ställa en ytterligare fråga.Kommunikationsministern talade om en arbetsplanför sträckan norr om . När den är klar,kommer kommunikationsministern då att kunna gevägverket ett besked om att det kan bli en fortsattutbyggnad?Ett av de mest angelägna besluten som regeringenmåste fatta i samband med anslag till vägutbyggnadär att i region väst får klara besked omfortsatt utbyggnad av E 6-an norr om län.Precis som kommunikationsministern sade är detjust nu tyvärr stopp efter invigningen ochfärdigställandet av utbyggnaden av sträckan mellanStora Höga och . Det har därför uppståtten ny flaskhals med rikliga möjligheter till olyckormellan och -- för den somkänner sig manad att ta det ansvaret.Vägverket väntar på att man vid fördelningen avpengarna skall anslå medel för fortsatt utbyggnad,vilket ingick i löftena -- precis som sägs i svaret --kring Uddevallapaketet, som lades fram efterUddevallavarvets nedläggning.E 6-ans sträckning ----Göteborgskall enligt en gemensam plan mellan iNorge och i vara utbyggd senastår 2005. Vägen behöver av flera skäl hamotorvägsstandard, framför allt avtrafiksäkerhetsskäl.Arbetet med den resterande vägsträckan behöverpåbörjas , med tanke på en alarmerande ochökande arbetslöshet i län. Även en onödigarbetslöshet kostar samhället mycket pengar, somskulle kunna användas på ett betydligt bättre sätt.En fortsatt utbyggnad av , så att denfår förutsättningar att vara en medmotorvägsstandard, är nödvändig.Anf. 132 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har förståelse för de synpunktersom finns i området, inte minst med tanke påolycksstatistiken som visar att det är angeläget attta itu med den här vägen.Herr talman! Jag konstaterar att jag i dagens lägeinte kan ge något annat svar än det som jag harlämnat. skall ändå se en strimma avhopp, eftersom vi skall fortsätta att studeramöjligheterna att finna nya finansieringsformer förstrategiska projekt.Om man studerar regeringsdeklarationen, finnerman att den här regeringen -- när de statliga företagsom lika väl, kanske i vissa t.o.m. fall bättre, kandrivas av privata intressenter säljs och regeringenfår loss pengar -- avser att satsa på sådant som ingenannan är beredd att satsa på, nämligen utbyggnadav vägar och järnvägar. Det är någonting som vi nuskall studera, . studerarvi också vilka objekt som kan komma i fråga när detblir möjligt att genomföra denna omfördelning avstatens balansräkning.Anf. 133 ():Herr talman! Som jag sade i början är jag tacksamför svaret. Jag känner att det finns en ljusning föratt E 6-an skall kunna färdigställas och fåmotorvägsstandard enligt den plan som finns. Mendet är klart att det är mycket angeläget för dennastora region och för , om man gör enarbetsplan och får fram detta tillsammans medUddevalla kommun, att få veta om man verkligenkommer att få fortsätta sedan. Sunningesundsledenär också mycket viktig ur både miljösynpunkt ochtrafiksäkerhetssynpunkt, eftersom det inte ärlämpligt att ha en väg som går rakt igenomUddevalla förbi de stora sjukhusen. Det är en avorsakerna till att man vill låta vägen gå förbi.Jag är ibland litet rädd för att man kopplar ihoputbyggnad av järnvägar och vägar. Jag har hörttongångar som innebär att om man får motorvägenkan järnvägen gå någon annanstans. Jag anser attdessa saker inte har med varandra att göra i dettasammanhang. Denna väg har så stor betydelse försträckningen ----att detbör göras något positivt av den.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1991/92:220 omfordonskungörelsens bestämmelser ommobilkranarAnf. 134 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att ändra reglerna för mobilkranarså att även sådana mobilkranar som har enlyftkapacitet som är mindre än skall omfattasav de bestämmelser som gäller förmobilkranar med en lyftkapacitet på ellerdäröver. Om en sådan ändring skulle bli aktuellskulle denna därmed enligt få tillföljd att fler fordon än omfattades avbestämmelser som inte är Europaharmoniserade.Mobilkranar tillhör fordonsgruppenmotorredskap. För dessa fordon och för traktorerbeslutade och regeringen om ett helt nyttregelsystem som skulle gälla från den 1 januari1991. På grund av att man inom den Europeiskagemenskapen var i färd med att utarbetabestämmelser för motorredskap och traktorer somskiljer sig från de bestämmelser som beslutats iSverige beslöt att skjuta uppikraftträdandet av de nya reglerna förmotorredskap och traktorer till den 1 januari 1993.För en särskild typ av motorredskap, nämligenmobilkranar med en lyftkapacitet på ochdäröver samt tornsvängkranar med en lyftkapacitetpå och därutöver, bestämdes emellertid att denya reglerna skulle träda i kraft den 1 januari 1991.Det som framför allt skiljer de nya reglerna från degamla är att det numera inte finns någonkonstruktiv hastighetsbegränsning.Det är regeringens strävan att harmonisera desvenska bestämmelserna på alla områden till debestämmelser som gäller inom den Europeiskagemenskapen. Detta innebär att de regler för bl.a.motorredskap som skall träda i kraft den 1 januari1993 kan behöva ändras med hänsyn tillutvecklingen i på det aktuella området.Detta gäller i så fall även de mindre mobilkranarsom riktat uppmärksamheten på.Anf. 135 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Bakgrundentill min fråga är att fordonstillverkare och andraintressenter inom området för traktorer ochmotorredskap tidigare inte har fått tekniska reglerutgivna innan de skall börja tillämpas. Jaggläds åt att vi har fått en regering som förstårbetydelsen av att ge industrin, såväl småföretagsom storindustri, klara spelregler. Därför vill jagframhålla betydelsen av att man är tydlig när detgäller att sätta gränser. Kan jag uppfatta svaret påett sådant sätt att ingen ändring kommer att ske av10-tons gränsen förrän , dvs. kanindustri- och mobilkransanvändare nu lita på attförutsättningarna för deras verksamhet ochkonkurrensförhållanden inte plötsligt ändras?Anf. 136 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är som säger,nämligen att ett av de största problemen, i varje fallett av de mycket stora, att vi skall kunna behållaarbete och sysselsättning här uppe i denna kallanord är att vi när det gäller, har råkat utför att spelreglerna har ändrats under pågåendematch. Och är det något som denna regering villändra på av generell karaktär är att det i ställetskallges tydliga och långsiktigt hållbara regler.I detta sammanhang handlar det emellertid om enövergångssituation från ett system till ett annat.Alldeles uppenbart kan man ändå blicka framemotden . Därefter kommer ju allaotydligheter att vara undanröjda. Fram till dess lärvi får leva med den situation som påpekat i sin fråga.Anf. 137 ():Herr talman! Kan jag då uppfatta att någonändring av de regler som trädde i kraft den 1 januari1991 inte kommer att ske under löpande periodutan mobilkranar under kommer inte iåtnjutande av de gynnsammare regler som gällerför mobilkranar över ?Anf. 138 Kommunikationsminister ():Herr talman! På denna punkt måste jag göraLennart Fremling besviken. Jag kan inte utfärdanågot sådant generellt löfte.Anf. 139 ():Herr talman! Vi vet ju att nya regler skall träda ikraft . Men de är i och för sig inteheller klara. Jag förutsätter naturligtvis attkommunikationsdepartementet håller på att arbetamed att klargöra hur regelsystemet skall se ut förmotorredskap och traktorer från den 1 januari1993. Kan man räkna med att detaljreglernakommer att publiceras innan de skall trädai kraft? Annars tror jag att man redan nu måsteöverväga att senarelägga detta ikrafträdande.Anf. 140 Kommunikationsminister ():Herr talman! Även på denna punkt måste jag göraLennart Fremling besviken, eftersom jag inte kange honom något konkret svar på närikraftträdandet och publiceringen av dessa sakerkan äga rum. Jag kan bara säga att regeringen, medbeaktande av rättssäkerhet och trafiksäkerhet,kommer att försöka överbrygga den mycket svåraperioden vid övergången från ett regelsystem till ettannat.Anf. 141 ():Herr talman! Jag är tacksam för attkommunikationsministern vill verka för fastaspelregler på området.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1991/92:243 omavmonopolisering av flygetAnf. 142 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig när vi kanbryta nuvarande monopol för Linjeflyg på vissainrikes flyglinjer.Jag delar Hans Daus syn att konkurrens är en godväg för att öka effektivitet och service inomflygsektorn. Som frågeställaren säkert känner tillhar beslutat om vissaförändringar av riktlinjerna för inrikesflyget iriktning mot större konkurrens. Den nuvaranderegeringen har i den ekonomisk-politiskapropositionen deklarerat att arbetet med att skapaen avreglerad flymarknad måste intensifieras. Förnärvarande undersöker regeringen därförmöjligheten att ta ytterligare avreglerandesteg inom inrikesflyget. Det är dock ännu för tidigtatt ge något entydigt svar när det gäller tidpunktenför en sådan förändring. Frågeställaren bör såledeskunna se tiden an med en viss tillförsikt.Anf. 143 HANS ():Herr talman! Jag får tackakommunikationsministern för svaret. Jag hadetrots allt väntat mig ett mer konkret svar. I sistameningen står det att jag skall se tiden an med enviss tillförsikt. Jag hade väl hoppats att kunna setiden an med full tillförsikt.Svaret är litet svävande. Det står bl.a. attregeringen undersöker och att det är för tidigt attge något entydigt svar. Jag tycker att det äroroväckande.Att vi som drabbas av dessa orimligt höga priser påinrikesflyget dessutom får en icke acceptabelservice är i allra högsta grad otillfredsställande.Jag vill fråga följande: Vad finns det attundersöka? Varför kan man inte slå till ,så att man kan känna full tillförsikt när det gäller attdetta kommer att ske mycket fort?Anf. 144 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är faktiskt på det sättet, HansDau, att det även i det politiska livet finns vissatidtabeller. Vi hoppas att de håller, på samma sättsom vi hoppas att tidtabellerna håller när vi skall utoch flyga, m.m.Det som jag syftar på i svaret är att ibudgetpropositionen, som läggs på bordden , kommer ett svar att ges på dessafrågor. Om ställer en fråga exakt enmånad får han ursäkta att jaghär inte kan stå och avslöja innehållet ibudgetpropositionen på detta område. Men jagtror att kommer att bli mycket nöjd meddet som står i budgetpropositionen.Jag kan försäkra att den här regeringen kommer attse till att ligger i framkant i när detgäller att avreglera flygmarknaden. Både när detgäller utrikes flyg och inrikes flyg är vi bundna avsamarbetsavtal.Sverige kommer att vara ett land som ligger ifrontlinjen när det gäller att avreglera på det härområdet. Det är en process som pågår inom EG. Vihar lagt på bord en proposition om attriksdagen skall godkänna det avtal som ochNorge har tecknat med EG om en gemensamluftfartsmarknad. Inom EG håller man på attavreglera den. Det sker i tre steg. Det här är sakersom vi bara inte kan springa ifrån.Än en gång, herr talman! Jag försäkrar Hans Dauatt på luftfartspolitikens område kommeratt ligga i frontlinjen när det gäller avreglering.Anf. 145 HANS ():Herr talman! får jag verkligen tacka för svaret.Nu kanske jag känner full tillfredsställelse i ställetför bara en viss tillfredsställelse, därför attkommunikationsministern nu angav en tidtabell.Den var mycket kort och koncis. Jag hoppas att hankan hålla den bättre än Linjeflyg håller sin.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:248 ominfrastruktursatsningarnaAnf. 146 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig hurregeringen avser fördela satsningarna på bättreinfrastruktur om jämförelse sker med järnvägs-resp. landsvägstrafik.Jag anser att man måste anlägga ett brett perspektivnär man diskuterar investeringar i infrastruktur. Deolika trafikslagen ingår i ett trafiksystem där desåväl konkurrerar som samverkar med varandra.De olika transportslagen skall användas där manbäst tar till vara deras specifika egenskaper,spårbunden godstrafik har sina fördelar. Därmedges förutsättningar för en kostnadseffektivtransport.Jag anser också att det är marknaden som skallstyra efterfrågan på transporter. De investeringar iinfrastruktur som staten gör måste utgå frånbedömningar om denna efterfrågan. För att vararealistisk vill jag i detta sammanhang erinra om denövertro som finns på möjligheten att överföra godsfrån landsvägstrafik till järnvägstrafik. Enligtberäkningar som transportrådet utfört är enrealistisk överföringspotential ca 1,5 miljardertonkm/år, vilket är avgodstransportarbetet i Sverige.Jag arbetar med att utformainriktningen för den kommandeinfrastrukturplaneringen. En redovisning av minaförslag kommer att presenteras för ibudgetpropositionen . Jag kommerockså att återkomma med konkreta förslag tillinvesteringar i infrastrukturen och finansiering avdessa.Anf. 147 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Kommunikationspolitik är också i viss månarbetsmarknadspolitik, inte bara kortsiktigt utanockså långsiktigt just när det gällerinfrastruktursatsningar. Problemet, som jag serdet, är att få det hela att gå ihop med regionalmiljöpolitik. Anser statsrådet att det är möjligt attge SJ sådana resurser att kombitrafik och andraformer av godstransporter på allvar kan komma attkonkurrera med lastbilstrafik?Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först vill jag säga att det känns svårtatt behöva lämna så pass knapphändiga svar somjag måste lämna även på denna fråga, menbakgrunden är densamma som när det gäller denförra frågan, nämligen att vi ,om exakt en månad , skall lägga frambudgetpropositionen, som delvis skall handla omdessa saker. Då hoppas jag att och jagskall vara mera överens om vad som skall göras änvad vi kan vara.Beträffande regional miljöpolitik:Infrastrukturinvesteringarna har olika effekterberoende på var de läggs. Det finns indikationer påatt om miljöaspekterna skall sättas främst, skallsatsningarna ske på vägutbyggnad istorstadsområdena. Om de regionalpolitiskaaspekterna skall sättas främst är det andra typer avsatsningar som skall göras.Åke Carnerö frågade konkret om SJ kan få sådanaresurser att man kan överföra mer godstransportertill kombitrafik. Där tror jag att svaret är ja, medden reservationen att SJ delvis skall skapa dessaförutsättningar självt genom att bedriva en lönsampolitik i enlighet med trafikpolitiskabeslut. Just kombitrafiken har de bästaföretagsekonomiska förutsättningarna att lyckas.Låt oss titta på de siffror som transportrådetredovisat, nämligen att man skulle kunna överföra1,5 miljarder tonkm/år motsvarande avtransportarbetet. I en tioårsperiod handlar detalltså om . Jag tror att inte minst en positivutveckling på godssidan och när det gällermetoderna kommer att bidra till att detta möjligenskall kunna ökas ytterligare något. Det skall vihjälpas åt att försöka åstadkomma.Anf. 149 ():Herr talman! Jag är mycket nöjd med svaret. Därnämns att spårbunden godstrafik har sina fördelar.Att detta har med miljö att göra är vi naturligtvishelt överens om. Det är marknaden som skall styraefterfrågan. Det är bara att hoppas att marknadenkan bli sådan att alltmer förs över till spårbundentrafik. Jag ser med spänd förväntan fram emotbudgetpropositionen.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1991/92:258 om portot förföreningarAnf. 150 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkabesparingar eller rationaliseringsvinster postverketförväntar sig av att avskaffa föreningsportotsamtidigt som man inrättar ett system som skalllämna föreningslivet opåverkat.Postverket är ett affärsverk med ett stort antalanställda, ca 70 000, vilket innebär att postverketmåste ha regler och rutiner som är så enkla sommöjligt för att man skall kunna uppnå hög kvalitetoch ha en effektiv kontroll.Syftet med de produktförändringar som postverketgenomför är bl.a. att det skallfinnas tydliga och enkla produkter som alla kananvända och att byråkrati med s.k. innehållsreglerskall tas bort.Om föreningar har rätt att frankera 100 gr brev medportot för 20 gr brev, har postverket svårt attkontrollera att försändelserna är rätt frankerade,eftersom alla andra brev i samma viktklass ärfrankerade med 4:60 kr.Föreningar kan fortsättningsvis, liksom andrakunder, använda ekonomibrev. Samtidigtförsvinner föreningarnas abonnemangsavgift ochportot för 20 gr ekonomibrev sänks.För föreningarna innebär förändringen vidare vissaförenklingar genom att abonnemangskort ej längrebehöver visas på postkontoret vid inlämning, utanbreven behöver bara förses med ett ''B'', liksomandra ekonomibrev.Sammanfattningsvis gör inte postverket någonrationaliseringsvinst på den nya rutinen förföreningar, utan vinsterna av förändringenuppkommer i ett mer enhetligt system med enklatydliga regler och förbättrade kontrollmöjligheter.Anf. 151 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Posten och en del andra statliga verk genomgår enmycket intressant förändring i sin utveckling motatt bli mer marknadsinriktade och för den delenockså mer affärsmässiga. Bl.a. visar en rapport frånexpertgruppen med studier i offentlig ekonomiomfattande SJ, och posten att man avseratt bolagisera med inriktning mot att kanskeprivatisera dessa bolag. Det ställer en del nya kravpå postverket.Jag tycker tyvärr att statsrådets svar litet grandmera har perspektivet hur det fungerar för posten . Föreningslivet har möjligheten attanvända ett billigare porto, men man måstestämpla ''B'' på brevet. i s.k.abonnemangsavgift, och man får inte lägga brevetpå lådan. Det är de förutsättningar som gäller förföreningslivet . ändras detta system. Tyvärrmåste man nog konstatera att det inte blir denförenkling som statsrådet beskriver. I stället skallman nu frankera med fullt porto och sedanhalvårsvis få tillbaka halva portot för breven mellan20 och 100 gr. Det märkliga är att det innebärmycket stora likviditetsförändringar för störreföreningar, dels för föreningslivet, dels och framförallt för posten. Bara 20 000 brev i enförening skulle alltså leda till en återbetalning på46 . Om man har en någorlunda klar bild avhur föreningslivet ser ut i -- det ärganska betydande -- är det ganska fantastiskabelopp som vi talar om nu.Det förslag som genomförs kommersäkert att göra finansavdelningen på posten mycketlycklig, men det kommer att skapa storalikviditetsproblem för föreningslivet. Det blir åretsviktigaste bidrag att få tillbaka pengarna frånposten.Anf. 152 Kommunikationsminister ():Herr talman! frågar mig vilkabesparingar eller rationaliseringvinster somförväntas av att posten avskaffar föreningsportot.Jag har tagit sikte på och svarat på den frågan. Dåsäger att jag svarar endast på vaddet får för effekter för posten. Jag tycker nog att detvar det frågan handlade om.Jag förstår att denna aspekt kan bekymraföreningarna. Men är vi, FredrikReinfeldt, överens om att se till att affärsverken blireffektiva och rationella, dvs. att det blir enhetligaoch tydliga produkter som alla kunder kananvända. Byråkratin skall minimeras med t.ex.denna typ av innehållsregler. Jag kan inte beläggaatt det förekommer fusk . Men systemetinbjuder naturligtvis till det.Förändringen skall nu ske . Jag tror attdet är ett system som i det stora hela är neutralt fördem som använder det. Jag medger dock attlikviditetsaspekten kan vara ett bekymmer för vissaföreningar. Men de föreningar som skickar så passmånga försändelser som gavexempel på, torde ändå klara räntan på halvaportokostnaden det är fråga om.Anf. 153 ():Herr talman! Min poäng är att posten kommer atttjäna stora pengar på detta. Det kan vara positivt,framför allt för posten.