prot · GE09130 · 1991-06-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:130Onsdagen den 12 juniKl. x 9.001 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1990/91:FiU302 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 11 juniFöretogs till avgörande näringsutskottetsbetänkande /91:NU40, skatteutskottetsbetänkande /91:SkU26, socialutskottetsbetänkande /91:SoU23 och trafikutskottetsbetänkande /91:TU29 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. 129).Näringsutskottets betänkande NU40Mom. 1 (riktlinjer för den långsiktigaenergipolitiken)Först biträddes reservation 2 av 20 röster mot 19 för reservation 3 av LarsNorberg. 274 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 1 av Per Westerbergm.fl. med 61 röster mot 16 för reservation 2 av RolfL . 235 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 219röster mot 61 för reservation 1 av Per Westerbergm.fl. 36 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (kärnkraftsavvecklingens inledning)Först biträddes reservation 6 av 24 röster mot 17 för reservation 7 av LarsNorberg. 275 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 218röster mot 18 för reservation 6 av . 80ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (lagstiftning om en nioårig avvecklingstidför kärnkraften)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot18 för reservation 8 av . 19 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 5 (lagstiftning 2010)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot36 för reservation 9 av . 6 (avstängning av reaktorer i somen inledning av kärnkraftsavvecklingen)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot36 för rerservation 10 av och . 17 (förbud mot investeringer i svensk ochutländsk kärnkraft)Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot36 för reservation 24 av och . 40 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 19 (handlingsplan för att minska utsläppenav växthusgaser)Utskottets hemställan bifölls med 365 röster mot19 för reservation 29 av . 30 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 27 (effekthöjningar i kärnkraftverk)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 181 röster mot 98för utskottets hemställan med godkännande av deni reservation 36 av m.fl. anfördamotiveringen. 36 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 30 (kärnkraftens försäkringskostnader)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 40 av -- bifölls medacklamation.Mom. 36 (överförande i statlig ägo avkärnkraftverken)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot18 för reservation 46 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 40 (ökad rätt till transitering av elenergi)Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot36 för reservation 51 av . 48 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 41 (elbörs)Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot17 för reservation 52 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 42 (marginalkostnadsprissättning)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 53 av , dels reservation 54av -- bifölls med acklamation.Mom. 44 (internationalisering av elmarknaden)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 57 av -- bifölls medacklamation.Mom. 45 (landsbygdens elektrifiering)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 58 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 47 (den allmänna inriktningen avprogrammet för effektivare energianvändning)Först biträddes reservation 63 av 29 röster mot 18 för reservation 64 av LarsNorberg. 266 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan -- somställdes mot reservation 63 av --genom uppresning.Mom. 50 (energirådgivning, m.m.)Först biträddes reservation 69 av Per-OlaEriksson och -- som ställdes motreservation 71 av -- medacklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 243röster mot 54 för reservation 69 av Per-OlaEriksson och . 18 ledamöter avstodfrån att rösta.Mom. 56 (anslag för kompensation till svenskindustri för försämrad konkurrensförmåga till följdav höjda energipriser)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 81 av -- bifölls medacklamation.Mom. 64 (anslag m.m. för HuvudprogramEnergiforskning)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 87 av Per m.fl., delsreservation 88 av -- bifölls medacklamation.Mom. 75 (vinstmedel frånvattenkraftsproduktionen)Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot53 för reservation 96 av m.fl. 5ledamöter avstod från att rösta.Mom. 76 (finansiering av infrastrukturen genomövervinster från vattenkraftsproduktionen)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 279 röster mot 18för utskottets hemställan med godkännande av deni reservation 98 av anfördamotiveringen. 18 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 77 (riktlinjer för stöd tillkraftvärmeproduktion med biobränslen)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 99 av Per m.fl., delsreservation 100 av -- bifölls medacklamation.Mom. 78 (åtgärder för att förbättrakonkurrenskraften för befintliga anläggningar förkraftvärmeproduktion med biobränslen)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion N90 yrkande 2 avArne Kjörnsberg m.fl. -- bifölls med acklamation.Mom. 82 (förutsättningar förvindkraftsproduktion)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 104 av , dels reservation105 av -- bifölls med acklamation.Mom. 91 (strategi för minskad användning avfossila bränslen)Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot37 för reservation 119 av och . 56 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 93 (nya förbränningsanläggningar för koloch olja)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot36 för reservation 121 av . 96 (förgasade restoljor)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 125 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 99 (naturgasens roll i den svenskaenergiförsörjningen)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 222 röster mot 18för utskottets hemställan med godkännande av deni reservation 128 av anfördamotiveringen. 75 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 102 (de långsiktiga förutsättningarna förutveckling av biobränsleteknik)Först biträddes reservation 131 av -- som ställdes mot reservation 132 av LarsNorberg -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 218röster mot 35 för reservation 131 av ledamöter avstod från att rösta.Mom. 109 (användning av förproduktion av energiskog, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot18 för reservation 137 av . 115 (riktlinjer för stöd tillsolvärmeanläggningar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 143 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU26Mom. 1 (riktlinjerna för energibeskattningen)Först biträddes reservation 2 av -- som ställdes mot reservation 4av -- med acklamation.Härefter biträddes reservation 1 av Bo Lundgrenm.fl. med 66 röster mot 34 för reservation 2 av RolfKenneryd och . 215 ledamöteravstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 184röster mot 60 för reservation 1 av Bo Lundgrenm.fl. 70 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (fjärrvärme)Först biträddes reservation 11 av med 52 röster mot 18 förreservation 12 av . 243 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 185röster mot 68 för reservation 11 av . 61 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 6 (energiintensiv industri)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 13 av och -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU23Mom. 1 (allmänna mål för folkhälsopolitiken)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot38 för reservation 1 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (höjda alkohol- och tobaksskatter)Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot106 för reservation 3 av m.fl. 8ledamöter avstod från att rösta.Mom. 11 (inrättande av ett folkhälsoinstitut)Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot89 för reservation 5 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 23 (lokaliseringen av )Först biträddes reservation 10 av 32 röster mot 20 för reservation 9 av GudrunSchyman. 256 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 193röster mot 30 för reservation 10 av ledamöter avstod från att rösta.Mom. 24 och 25 (en alkoholkommission, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot70 för reservation 11 av m.fl.Mom. 52 (åldersgränsen på Systembolaget)Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot45 för reservation 21 av Per Stenmarck. 12ledamöter avstod från att rösta.Mom. 53 (kommunalisering av tillståndsgivningen)Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot62 för reservation 22 av m.fl.Mom. 58 (maskrosvin)Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot42 för reservation 26 av . 18ledamöter avstod från att rösta.Mom. 63 (en tobaksproposition)Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot103 för reservation 30 av m.fl. 5ledamöter avstod från att rösta.Mom. 64 (rökfria miljöer)Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot37 för reservation 31 av ochAnita . 40 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 66 (tobaksreklam)Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot108 för reservation 33 av m.fl. 8ledamöter avstod från att rösta.Mom. 70 (åldersgräns för inköp av tobak)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 36 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 74 (WHOs mål på tobaksområdet)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot58 för reservation 39 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 80 (alternativmedicinska frågor)Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot20 för reservation 42 av . 2ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU29Mom. 2 (inriktning av översynen på fortsattheltäckande postservice)Först biträddes reservation 3 av 22 röster mot 19 för reservation 4 av RoyOttosson. 273 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 2 av ElvingAndersson och med 35 röster mot 17för reservation 3 av . 262 ledamöteravstod från att rösta.Därpå biträddes reservation 1 av med 40 röster mot38 för reservation 2 av och . 232 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 204röster mot 39 för reservation 1 av . 69 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 16 (postverkets nästa treårsplan)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot17 för reservation 15 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.3 § Viss fråga om traktamente till riksdagensledamöterFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU49 Viss fråga om traktamente tillriksdagens ledamöter.Kammaren biföll utskottets framställning om attbetänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.4 § Fast förbindelse över betänkande1990/91:TU31 Fast förbindelse över (prop. 1990/91:158).Anf. 1 ():Herr talman! Inför förra valet lovadesocialdemokraterna att man skulle bli ettmiljöparti. Affischer och annonser trumpetade utdetta budskap. Men när de döende sälarnaförsvann ur TV-rutan och valet var över slocknadeockså det socialdemokratiska intresset för miljön.Förslaget om som vi skall debatterahär talar sitt tydliga språk och skrivsytterligare ett dystert kapitel i svensk miljöpolitikshistoria.Jag har tyvärr ingen förhoppning om attmajoriteten här i kammaren kommer att bliannorlunda än den blev i trafikutskottet när vi därbehandlade frågan om . Partipiskanviner alltför hårt för att beslutet skall bliannorlunda.Därför är det en sorgens dag då majoritetenbeslutar bygga ett monument för fortsattbetongpolitik, rovdrift på naturen ochmiljöförstöring.Socialdemokrater, moderater och folkpartistertycks tro att betong, asfalt, ökad biltrafik ochavgasutsläpp är viktigare för vårt och våra barnsvälstånd än frisk luft, levande hav och gröna skogar.Från sida har vi en annan miljösyn sombygger på ekologisk balans. En bra miljö med friskluft, levande hav, gröna skogar och där markensproduktionsförmåga bibehålles är enligt våruppfattning den enda förutsättningen för enlångsiktigt hållbar positiv utveckling. Ekonomi ochekologi hör ihop. Miljökostnaderna måste betalas.Frågan är när de skall betalas, hur de skall betalasoch av vem de skall betalas. Vi kan aldrig kommaundan dessa miljökostnader, men vi kan möjligtvisskjuta dem framför oss och låta kommandegenerationer betala. För del är dettaomoraliskt och oacceptabelt.Från sida säger vi nej till en Öresundsbro.Vi säger nej för att vi värnar Sydvästskånes miljö,vi säger nej för att vi värnar om ekologi,vi säger nej av ekonomiska skäl och vi säger nej avtransporttekniska skäl.Dessa skäl är var för sig klart tillräckliga för attavslå regeringens förslag till avtal med den danskastaten om byggande av en fast förbindelse överÖresund. Sammantaget är skälen överväldigande,och den som på allvar analyserar skälen måsterimligtvis komma fram till samma slutsats. Tyvärrär gamla låsningar och prestige så dominerande förmånga att sakskälen inte tillåts spela den roll derimligen borde göra.Herr talman! Sydvästra är en region somredan är mycket hårt miljöbelastad. Situationen ärså allvarlig att ingen ytterligare påspädning avutsläpp i luften kan tolereras. Tvärtom måsteutvecklingen inriktas på att minskaluftföroreningarna.Öresundsdelegationen har understrukit att varjeytterligare tillskott av utsläpp, om än marginellt,kan medföra allvarliga miljökonsekvenser iregionen. Halterna av kväveoxider liksom nedfalletav kväve ligger redan väsentligt över de nivåer somnaturen långsiktigt tål. Nedfallet måste kraftigtnedbringas i området för att rädda naturen frånlångsiktiga skador. Enligt krävs en minskning avnedfallet i denna region. Detåstadkommer man definitivt inte med ökadbiltrafik som ett byggande av Öresundsbronkommer att generera.Redan i dag är skogsskadorna ett faktum i Skåne.Bokskogen är starkt hotad och börjar i vissaområden att dö . Svampar och lavarförsvinner, vegetationen blir monoton genom attmångfalden och artrikedomen utarmas, ochskadeangreppen på träden ökar i omfattning.Sveriges skogsvårdsförbund menar att situationen är så allvarlig att en ökad bilism kommer att fåförödande konsekvenser för skogen. Om inteluftföroreningarna minskar radikalt kommernäringen i marken att ta slut och då är detkanske omöjligt att reparera skadan.Alla beräkningar visar att en kommeratt resultera i kraftigt ökad biltrafik i regionen.Trots detta görs i propositionen det småttfantastiska påståendet att ''de merutsläpp som kanuppkomma till följd av en fast förbindelse överÖresund inte rimligen bör tas till intäkt för att avståfrån en utbyggnad''. slutsatser är precistvärtom. Dessa skäl är i sig tillräckligt tunga för attavfärda hela förslaget.Östersjön är världens mest föroreningshotadebräckvattenområde. Det är allmänt bekant attsituationen i hela är bekymmersam närdet gäller det ekologiska tillståndet. En avgörandefråga för tillstånd är utbytet med vattenfrån genom och genomBälten. Att detta vattenutbyte inte försvåras är heltavgörande för att salthalten kan hållas uppe.Salthalten är av avgörande betydelse för bl.a.torskens reproduktionsförmåga. ärsalthalten så låg att torsken lever på gränsen för vadden kan klara. En minskning av bara en halvpromille är tillräckligt för att torskbeståndet iÖstersjön skall utplånas. Detta utgör ett stort hotmot livet i havet, liksom för de människor som harsin utkomst från det.Den tröskel i där bron skall byggas liggerpå 6--. På denna tröskel skall detställas bortåt 200 tjocka betongfundament med 30--. Kring pelarkonstruktionerna förhögbroarna över segelrännorna skall det byggasskyddsöar mot påsegling. Väster om skallman spränga en jättelik, , ränna ibotten för att placera en sänktunnel. Tillsänktunneln blir det kilometerlånga upp- ochnedfartsramper.Den uppbromsning av genomströmmande vattensom brobygget ger kommer att leda till ca 20 %mindre vattenflöde.För att i viss mån kompensera detta föreslås storamuddringar. För det första är det ytterst tveksamtom det över huvud taget är möjligt att åstadkommaen s.k. nollösning genom sådana åtgärder och fördet andra innebär muddringarna i sig ett mycketstort hot mot hela det livet i . Dettafrämst på grund av den omfattande uppslamning avbottensediment som kan förutses.Herr talman! De ekonomiska kalkylerna sompresenterats för brobygget är undermåliga. Den avregeringen presenterade kostnaden uppgår till ca15 miljarder kronor. Till detta skall läggas storakostnader för investeringar i infrastrukturen iSverige resp. för anslutningar m.m. Omman dessutom räknar ränta på pengarna tordekostnaden totalt uppgå till 40--50 miljarder kronor.De tillkommande kostnaderna föranslutningsvägar, tunnlar m.m. skall inte bekostasav broavgifter, utan finansieras av stat ochkommun. Det kommer alltså att bli en oerhördkoncentration av de redan alltför små anslag somfinns i statsbudgeten till infrastrukturinvesteringartill en region som inte på något vis tillhör de svagarei vårt land.Själva bron skall dock inte bekostas avskattebetalarna utan av brukarna i form avbroavgifter. För att få underlag till propositionenbeställde regeringen ett beräknings- ochprognosunderlag från konsultföretaget beräkningar avseende trafikvolymer visar påen stor priskänslighet hos personbilstrafiken.Intäkterna från denna kan ökas omtrafikavgiften sänks från . Antaletbilar ökar då från ca 5 000 till 30 000.En utgångspunkt för avgiftssättningen har varit attavgiften skall ligga på ungefär samma nivå som deti dag kostar att åka färja.Regeringen har därför i propositionen utgått frånen avgift på . per personbil prisnivåoch en trafikvolym på 8 000--10 000 bilar per dygnår 2000. Det finns inga beräkningar, såvitt vi harkunnat finna, som stöder regeringens uppfattningom att trafikvolymen skall bli så stor vid denavgiftssättningen. Enligt Transeks beräkningarmåste avgiften ligga på 100--. för att uppnåden trafikvolymen.Det är alltså det konsultföretag regeringen självanlitat som redovisat dessa siffror. Min slutsats äratt regeringen har valt att efter eget skön friserasiffrorna så att de skall passa. Med regeringensutgångspunkter går det helt enkelt inte attekonomiskt räkna hem projektet.Regeringen och utskottsmajoriteten sitter i enrävsax mellan att å ena sidan försöka få ekonomi ibroprojektet genom att skapa så storatrafikvolymer som möjligt som miljönkräver att trafikvolymen blir så låg som möjligt.Ekvationen går inte ihop, och miljön får än en gångge vika för kortsiktigt ekonomiskt tänkande.Betongpolitiken firar nya triumfer.Skälen för en varierar över tiden.Ibland är det förbindelser til kontinentensom är den viktigaste, ibland är det för att skapapositiva utvecklingsförutsättningar förMalmöregionen. Att satsa 40--50 miljarder kronorsom regionalpolitiskt stöd till fallerpå sin egen orimlighet.När det gäller att skapa goda förbindelser mellanSverige och resten av kontinenten kan detta ske påandra sätt som är bättre ur både miljö-, ekonomiskoch transportteknisk synpunkt.För att nå de centrala delarna av innebärvägen över en omväg. Till detta skallläggas den trafikinfarkt som finns i norra som kommer att inom överskådlig tid innebärastora trafikstörningar för både landsvägs- ochjärnvägstrafiken.Genom de politiska förändringar som skett iEuropa öppnas också nyaintressanta marknader för det svenska näringslivet.För att nå de nya marknaderna i de östra delarna iEuropa ter sig omvägen över än merorealistisk.Centern vill se en utveckling med en kraftigtutvecklad färjetrafik utefter hela Sydsveriges kusttill både nya och gamla destinationer.Färjeförbindelser med miljövänliga färjor skallutgöra kärnan i våra förbindelser med kontinenten.På detta sätt åstadkommer vi ett verkligt närmandetill hela . spridsutvecklingsmöjligheterna över hela den sydsvenskakusten till följd av dessa förbindelser.Från åkerinäringens sida, som ju är en viktigintressent i sammanhanget, visar man ett mycketljumt intresse för , men desto störreintresse för utvecklade färjeförbindelser.Enligt en utredning gjord av Kulturgeografiskainstitutionen i skulle åkerinäringen förloramellan 500 och 700 milj.kr. på att ta vägenöver och Stora bält i stället för att tafärjorna direkt till kontintenten. Dessutomtillgodoses förarnas lagstadgade dygnsvila pådirektfärjorna. Redare, SJ-strateger ochtransportköpare är i stort sett ense: EnÖresundsbro kommer inte nämnvärt att påverkagodsströmmarna.Centern vill se en fast förbindelse över, eller rättaresagt under, som komplement tillfärjetrafiken. En borrad järnvägstunnel är det endavettiga alternativet för fasta förbindelser mellanSverige och . Ur miljösynpunkt ärtunneln överlägsen en bro. Tunnelalternativet hardock avfärdats alltför lättvindigt med hänvisning tillatt det inte skulle gå att få ekonomi på ett sådantprojekt. Kostnadsutredningarna är dock behäftademed stora brister och det finns många experter bådeinom entreprenadbranschen och bankvärlden somhävdar att en tunnel är lönsammare än en bro.Herr talman! Låt mig också litet kommenterahandläggningen av denna fråga. Detta är som allainser en mycket stor fråga som påverkar vårainternationella förbindelser, har stormiljöpåverkan och är ett av de största enskildainvesteringsbeslut som någonsin fattats. Trotsdenna dignitet på frågan ville majoriteten iutskottet inte gå med på att ordna en offentlighearing för att ytterligare belysa olikakonsekvenser. Dessutom var arbetssituationensådan i att vårt eget expertorgan påmiljöfrågor, nämligen jordbruksutskottet, inteansåg sig ha tid att yttra sig över förslagen. Detta äringen kritik mot jordbruksutskottet, utan mot dentotala handläggningsordningen av frågan. Jagtycker det är en otillständigt bristfällighandläggning som skett.Herr talman! står inte ensam i kampen moten . Förutom ochmiljöpartiet här i finns också en samladmiljörörelse i hela . Skogsnäringen,redarnäringen, fackliga organisationer, somTransport och de sjöfackliga organisationerna,vetenskapliga institutioner, många forskare ochviktiga delar av näringslivet står på samma sida ikampen mot en bro över Öresund.Dagens beslut är inte bara en fråga om bro överÖresund eller inte. Det är ett viktigt vägval införframtiden. Det är fråga om vi skall prioritera asfalt,betong och miljöförstöring, eller om vi skall inriktaframtiden på ren luft, levande hav, gröna skogaroch ekologisk balans. För är valetsjälvklart. Därför yrkar vi på att regeringensproposition skall avslås.Jag vill med detta yrka bifall till reservation 2.Anf. 2 ():Herr talman! ''Vår stund på jorden kamrater, skallbli den stund då vi återupprättar respekten förmänniskan och naturen i samspel. Vi skall, undervår livstid, återskapa vår barndoms gröna skogar,rena friska luft och klara källsprång. ''ord från 1987 blevklassiska inte för miljöministerns förföriskt lyriskaanslag, utan för appellens falskt löftesrika innehåll.Kongressens största fråga var Öresundsbron.Beslutet innebar att alla kamrater idemokratins namn skulle få säga sitt om bron i ettrådslag. Nära 500 partiorganisationer deltog irådslaget om en fast förbindelse över Öresund.Framgången för de socialdemokratiskabromotståndarna var uppseendeväckande. 80 %ville inte ha någon bro. ansåg att enjärnvägstunnel var bäst.De socialdemokratiska medlemmarna gav klarabesked. Men det dög inte för regeringen och densocialdemokratiska partiledningen. Jag frågarGeorg , som finns här: Var finns denpolitiska heligheten i statsrådens hantering avmänniskor och miljö?Regeringens proposition om Öresundsbronassocierar inte till några klara källsprång. Snarareavger den en unken doft av gammal betong. Ändåär det ett ofärdigt och tunt dokument. Det saknar en vetenskapligt godtagbaranalys av miljökonsekvenserna. Det nonchalerarhelt det faktum att brobygget och dess följder angårsamtliga Östersjöstater.