prot · GE09111 · 1991-05-14 00:00:00 — När ett offentligt biträde har förordnatsoch det blir ytterligare klargöranden har detta imånga av de fall som jag har tittat på inte tolkats ipositiv riktning. Tvärtom har det blivit tillvederbörandes nackdel. Inte heller kan jag förståatt man skall behöva vänta tills invandrarverket taröver. måste vi väl ha en ordning sominnebär att de asylsökande får ett offentligt biträderedan i B-utredningen.Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Det är naturligtvis intetillfredsställande att ett ärende blir liggande ett heltår. Förmodligen hänger detta samman med bl.a.mängden av ärenden och långa väntetider. Därförär det viktigt att komma till rätta med de problemsom finns på det här området. Säkert beror det påhur snart ett ombud förordnas. Det är väl alldelesuppenbart att många svårigheter har varitförknippade bl.a. med att flyktingförläggningar ärutspridda över hela landet. Det har varit svårt attbåde snabbt förordna ombud och se till att ombudoch asylsökande kommer i kontakt med varandra.Delvis hänger det naturligtvis också samman medantalet ombud.När pekar på att en delfortfarande har många ärenden, medan andra harfå, vill jag säga att det naturligtvis är svårt att göraen total fördelning av ärendena. Som jag sade i mittsvar har ju invandrarverket haft en uttaladambition att sprida uppdragen till ett större antaljurister med intresse för frågorna. Detta harmedfört att somliga som har många ärenden sedantidigare inte har kommit i fråga, men det är klartatt det fortfarande finns många advokater som harmånga ärenden.Anf. 56 ():Herr talman! Snabbt, ja kom jag ikontakt med iranier som anlände hit i januari 1990.Deras ärende är ännu inte avgjort i första instans.Jag frågade om de hade fått ett offentligt biträdeoch svaret blev nej. Därför är det ett stort glappmellan ''snabbt'' och verkligheten. En polis läggerkanske den största vikten vid resvägen, medan ettoffentligt biträde frågar om de politiska skälen. Närdet kommer in nya uppgifter -- både frånregeringen och i väldigt många fall fråninvandrarverket -- blir de negligerade. Man sägeratt uppgifterna inte är trovärdiga. Vad anserinvandrarministern?Anf. 57 ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att manförsöker komma till rätta med problemet, och jagtycker att invandrarministern bör studera dagensartikel i beträffande antaletärenden för vissa advokater.Jag anser alltså att man bör återgå till de regler sominnebär att rättshjälpsnämnden utser juridiskaombud för asylsökande. Studerar manpropositionen som låg till grund för lagändringenfinner man att invandrarministern hystebetänkligheter att överlåta det hela påinvandrarverket. Jag tror att kritiken från olikahåll -- inte minst från -- visar att detkanske inte var så lyckat med ändringen. Då mannu har samlat erfarenheter under ett och halvt år,tycker jag att man allvarligt bör överväga att återgåtill de gamla reglerna. Det rör sig inte om någontingrevolutionärt utan bara om en annan tillämpning.Invandrarverket skall alltså inte utse ombud.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1990/91:600 om säkerheten iLibanon för Arafattrogna palestinierAnf. 58 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkenbedömning regeringen gör av säkerheten förArafattrogna palestinier i samt omregeringen tar tillräcklig hänsyn till Sverigesåtaganden enligt FNs tortyrkonvention närArafattrogna palestinier återsänds till Libanon.Bertil Måbrink har i sin fråga refererat delar av ettavvisningsärende där beslut har fattats avregeringen. Som känner till är jagförhindrad att diskutera sakinnehållet i enskildaärenden. Jag kan därför inte redogöra för vilkauppgifter som fanns i ärendet och som ledde tillavvisningsbeslutet.Regeringen bevakar kontinuerligt händelserna iLibanon. Bedömningen av säkerheten för de olikagrupperna som finns där, inkl. Arafattrognapalestinier, görs mot bakgrund av den situation sområder för dagen. Situationen för Arafattrognapalestinier i har under de senaste årenskiftat. Detta är en omständighet som vägs in vidbedömningen i det enskilda ärendet.Som svar på fråga angåenderegeringens hänsynstagande till FNstortyrkonvention hänvisar jag till mitt svar påGullan fråga på samma tema.Utlänningslagens bestämmelser omverkställighetshinder tillämpas såväl påArafattrogna palestinier som på andraasylsökande. Det innebär att ingen avvisas om detfinns grundad anledning att tro att personen skulleutsättas för tortyr. Jag anser därmed att regeringentar hänsyn till landets åtaganden enligt FNstortyrkonvention.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tackar invandrarministern försvaret.Anledningen till att jag ställde frågan var attflyktinggruppernas och asylkommittéernas riksrådhade gjort en sammanställning avinvandrarministerns och regeringens handläggningav en mängd asylärenden. Här ingick det fall somjag refererade till. Jag respekterar att Maj-LisLööw inte kan diskutera ett enskilt fall, men harändå velat ta upp saken i frågan.Nu är det här inte det enda fallet. Innan Maj-LisLööw blev invandrarminister inträffade någontingliknande med en palestinier som återvände tillLibanon och som faktiskt torterades mycket svårt.Finns det grundad anledning att tro att det finns riskför tortyr skall en person inte utvisas. ''Grundadanledning'' är egentligen en ganska mjukformulering. Frågan är vem man skall lyssna på.Vem är trovärdig när det gäller information? Detfinns naturligtvis både för och förmig många källor. För mig framstår Amnesty somen organisation som är trovärdig. Därför bör manta mycket stor hänsyn till vad organisationen säger.Jag vet inte vilken inställning har tillAmnesty och dess rapporter och information omvad som händer i olika länder. Både i detta fall,liksom i tidigare fall, har Amnesty uttryckligenvarnat för ett återsändande till t.ex. gällerdet en Arafattrogen, en PLO-are, riskerarvederbörande tortyr. Borde detta inte varatillräckligt för att inte utvisa?Anf. 60 Statsrådet ():Herr talman! Amnestys rapporter ingår somunderlag när vi följer situationen i många länder.Vidare har vi FNs konvention för mänskligarättigheter, våra olika beskickningars rapportering,artiklar i tidningarna, det som man kan lära av deenskilda ärendena osv. Allt ger en samlad bild. Viföljer självfallet utvecklingen i mycketnoga. I många avseenden rör det sig om en positivutveckling. fick jag ensärskild föredragning om situationen i ochockså information från . Vikan väl konstatera att situationen för deArafattrogna i har blivit kärvare -- detråder väl inget tvivel om detta -- speciellt efterGulfkriget. Då får detta vägas in när vi bedömer detenskilda ärendet. Enbart det faktum -- och detgäller varje grupp -- att man tillhör denArafattrogna delen av PLO är generellt inte etttillräckligt skäl för att få asyl. Här måste ocksågöras en bedömning av de aktiviteter som åberopasoch de inviduella risker som finns vid ett eventuelltåtersändande. Finns det grundad anledning att troatt det finns risk för tortyr blir det bifall.Anf. 61 ():Herr talman! Jag tackar förkonkretiseringen.Jag håller med om att situationen iLibanon har förändrats på så sätt att alla de härmilisgrupperna och privata grupperna lägger nedsina vapen. finns ju kvar med sinatrupper, sin säkerhetstjänst m.m. Situationen just och framöver för PLO och palestiniertillhörande PLO är ju extra kärv. Jag är nöjd medden konkretisering som gjorde,nämligen att man naturligtvis måste se extra nogapå fallen i fortsättningen. Jag tycker att detta är etttillfredsställande svar för de palestinier som finnshär i landet och som naturligtvis är nervösa medtanke på vad som kan komma att hända dem. Nuhar vi fått svaret att man kommer att se på fallennogrant. Jag tackar för detta.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:601 omutlänningslagen och FNs barnkonventionAnf. 62 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser vidta några åtgärder för att bringapraxis i utlänningsärenden i överensstämmelse medFNs barnkonvention.Enligt utlänningslagen skall i normalfalletansökningar om uppehållstillstånd inte bifallas omutlänningen befinner sig i när ansökan görseller prövas. Från denna regel finns det emellertidflera undantag. I klara familjesammanföringsfall,där den som söker uppehållstillstånd skallåterförena sig med en nära familjemedlem som ärstadigvarande bosatt i och som han tidigaresammanlevt med utomlands, kan ansökan prövastrots att den sökande finns i Sverige.Detta undantag syftar t.ex. just på fall då någonskall återförena sig med sin make eller maka.Personer som har permanent uppehållstillstånd ochsom är bosatta i anses vara stadigvarandebosatta här på det sätt som lagen avser ochundantagsregeln kan tillämpas.Artikel 9 i FNs barnkonvention handlar främst omingripande av familjerättslig eller socialrättsligkaraktär. Jag anser inte att praxis ianknytningsärenden strider mot FNsbarnkonvention.Anf. 63 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Jag vill ta upp ett av många fall, den ugandier somunder sin asyltid i har gift sig och fått barnmen som har fått avslag på sin asylansökan ochbeslut om utvisning. Om han åker tillbaka till sitthemland och om han klarar sig från att bli fängsladoch avrättad, har han rätt att från sökafamiljeåteranknytning. Det som i det ena fallet inteär skäl för uppehållstillstånd kan alltså bli det, omman reser till andra sidan av jordklotet och sökerdärifrån.Statsrådet anförde vidare att jag inte skulle kunnahänvisa till artikel 9 i . I den talasdet om vad som är nödvändigt för barnets bästa,och i det här fallet kan det väl knappast vara frågaom vad som är bäst för barnet. Det är kanske frågaom invandrarverkets bästa, men knappast ombarnets bästa.Invandrarministern säger att det finns fleraundantagsregler och nämner i sitt svar en sådanregel. Kan man tänka sig att det här kan gå in undernågon annan av dessa regler?Anf. 64 Statsrådet ():Herr talman! För det första vill jag invända motinsinuationen att det som är invandrarverkets bästainte skulle kunna stå i överensstämmelse medbarnens bästa. Jag är alldeles övertygad om attockså invandrarverket har en stor förståelse för vadsom är barnens bästa.För det andra förstår jag inte riktigt den här frågan.Det är faktiskt så som jag har beskrivit det i mittsvar: För den som har hustru och barn medpermanent uppehållstillstånd här -- alltså inte enasylsökande med hustru och barn -- finns det ettundantag från regeln att man normalt skall ha sittuppehållstillstånd klart när man kommer in iSverige. Den personen kan alltså få sin ansökanprövad här i Sverige.Jag har många exempel på ärenden som kommertill mig för överprövning, där t.ex. en man som fåttbarn eller som sambor med någon som är gravid fårstanna av det skälet, trots att han redan befinner sighär när ansökan görs.Anf. 65 ():Herr talman! Det här är ju ett ärende som har varitföremål för överprövning, och hustrun harpermanent uppehållstillstånd medan mannen intehar det. Han befinner sig här i landet, men detansågs inte heller vid överprövningen varatillräckligt skäl för honom att få stanna i ,utan han skall åka tillbaka till och sökadärifrån. Det är anledningen till min fråga i dag.Vad är det för vits med att människor skall resa tillandra sidan av jordklotet i ett sådant här solklartfall?Anf. 66 Statsrådet ():Herr talman! Det måste vara något speciellt meddet här ärendet, och vi kan kanske reda ut detefteråt, om visar mig uppgifterna ifallet.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:603 om muntlighandläggning i asylärendenAnf. 67 Statsrådet ():Herr talman! Av 11 kap. 1 § utlänningslagenframgår att det skall ingå muntlig handläggning i ettasylärende vid statens invandrarverk, om det kanantas vara till fördel för utredningen eller i övrigtfrämja ett snabbt avgörande av ärendet. Muntlighandläggning skall även annars företas på begäranav utlänningen, om inte sådan handläggning skullesakna betydelse för att avgöra frågan omuppehållstillstånd.Jan Strömdahl påtalar i sin fråga attinvandrarverket praktiskt taget aldrig på egetinitiativ ordnar muntlig handläggning samt så gottsom undantagslöst avslår yrkanden frånasylsökande om sådan handläggning. JanStrömdahl har frågat mig vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att verket skall iaktta reglernaom muntlig handläggning.I mars månad besvarade jag denna fråga ikonstitutionsutskottet. Samma fråga hade då ställtstill mig av partikamrat . Mitt svar blir detsamma som då.Avsaknaden av muntlig handläggning innebär inteatt utredningen i ett asylärende har några brister.Om så skulle vara fallet kan ytterligare utredninggöras genom det offentliga biträdet och genomkompletterande polisutredning. Endast i ett fåtalfall har regeringen haft anledning att återförvisa ettärende till invandrarverket för ny behandling.Invandrarverket har för sin del förklarat attanledningen till att verket inte oftare tagit initiativtill muntlig handläggning hänger samman med denstora sökandeström som varit.Handläggningstiderna skulle förlängas avsevärt ommuntlig handläggning skulle tillgodoses i alla falldär sådan begärs. Verket har förklarat att då verkethar övertagit utredningsansvaret i asylärenden --vilket planeras ske -- avser man attmuntlig handläggning skall ske i mycket storutsträckning, kanske t.o.m. regelmässigt iärendena.Anf. 68 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Även om BoHammar har ställt frågan en gång förut, menar jagatt det kan finnas skäl att ställa den ytterligare engång. Jag har fått höra från många håll att det ärett faktum att man i mycket få fall tillgodoser denasylsökandes begäran om en muntlig handläggning.Syftet med den aktuella lagparagrafen, som är enspecialparagraf med avseende påförvaltningslagen, var att ge den asylsökande enrätt till muntlig handläggning. Det skäl som dåanfördes var att det skulle bli en snabbare ocheffektivare hantering och en bättre trovärdighet,både för invandrarverket och för den asylsökande.Nu anförs som motivering till den praxis somtillämpats tidsskäl och brist på resurser påinvandrarverket. Av sådana skäl åsidosätter mande asylsökandes lagliga rättigheter. Min fråga tillinvandrarministern är: Delar inteinvandrarministern den åsikt sominvandrarministern hade när denna lag tillkom, attdet skulle bli effektivare, mera tidsbesparande ochbättre trovärdighet med en ökad muntlighantering?Anf. 69 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan i och för sig förstå om deasylsökande kanske upplever att det hade blivit enbättre trovärdighet med en muntlig handläggning.Jag tror att många asylsökande upplever att de intehar kunnat få framlägga sin sak helt och hållet medmindre än att de själva har fått träffa handläggaren.Jag förstår att det finns en sådan psykologisk effekt.Jag vill ändå peka på att detta, som jag sade i mittsvar, inte får betyda att en avsaknad av muntlighandläggning innebär att vi åsidosätterrättssäkerheten.Jag redovisar vad invandrarverket har anfört somförklaring till att man inte mer har utnyttjatmöjligheten till muntlig handläggning. Jag är säkerpå att man skulle ha gjort det, om man inte i denstora mängden av ärenden, som det varit såangeläget att klara i rimlig tid, och mot bakgrundenav den ständiga kritiken mot långahandläggningstider har bedömt att den muntligahandläggningen äventyrar möjligheten att få nedväntetiderna.Anf. 70 ():Herr talman! Låt mig ytterligare motivera varförjag återigen ställde frågan genom att kort citera urförarbetena till lagstiftningen. Det framhålls där:''Genom den koncentration som muntlighandläggning ger möjlighet till kan också dentidsutdräkt som en omfattande skriftväxling oftamedför undvikas. har också i sittremissvar påpekat att proceduren totalt sett kan blisnabbare och att tilltron till verkets beslut kanökas. ''Jag vet inte om det var som varinvandrarminister när detta skrevs, men det varantingen den nuvarande eller den föregåendeinvandrarministern som skrev det. Stämmer dettainte längre?Anf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Återigen: Jag tror att det mycket välskulle kunna fungera så i en normalsituation eller ivad som i det närmaste är en normalsituation. Menförutom att vi bestämde oss för att pressaväntetiderna för de ärenden som fanns före hösten1989 har vi härtill lagt ytterligare 60 000 ärenden.Jag tror däremot inte i den situation som vi nu harhaft, med asylsökande på ett stort antalförläggningar runt om i landet, att en muntlighandläggning hade kunnat bidra till att förkortaväntetiderna och ge en snabbare handläggning. Jagtror däremot att det blir möjligt när vi har de fastaförläggningarna och slussarna, i den organisationsom vi genomfört med en decentralisering avinvandrarverket och av handläggningen avärendena.Anf. 72 ():Herr talman! Jag vill avslutningsvis ställa en fråga.Vi har en lagregel som ger de asylsökande engrundläggande rättighet till muntlig handläggning,men man framhåller att den myndighet som sköterdessa frågor inte har tid och resurser. Min fråga tillinvandrarministern är då: Skall vi ändra lagen ellerskall vi ändra organisationen och resurserna hosinvandrarverket?Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Vi skall naturligtvis eftersträva enmuntlig handläggning. Som jag sade kan jag förståatt många asylsökande önskar den möjligheten,och jag tycker att det är bra om vi kan komma i ensituation där vi också kan genomföra detta. Men förden skull betyder inte nuvarande ordning atträttssäkerheten behöver åsidosättas i de ärendendär man inte har klarat en muntlig handläggning.Anf. 74 ():Herr talman! Jag kan inte påstå att rättssäkerhetenhar åsidosatts, men den grundläggande rättighetenatt få muntlig handläggning om man så begär hareftersatts.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1990/91:588 om mindreskadliga dieselbränslenAnf. 75 Miljöminister ():Herr talman! har frågat migvad regeringen avser att vidta för åtgärder för attsnabbt få in miljövänliga bränslen som t.ex.vegetabilisk dieselolja.Under hösten 1990 antog regeringensförslag om att allmän energiskatt ochkoldioxidskatt skall tas ut för i princip allaoljeprodukter baserade på mineralolja från januari1992. Genom att oljor som är baserade påvegetabiliska fetter är undantagna stimulerassatsningar på dessa.Sverige har också infört enmiljöklassindelning av oljor. Klassindelningensyftar till en ökad användning av miljövänligaredrivmedel. Miljöklassystemet för oljor har redangett ett bra resultat. Utvecklingen med att ta framfrån miljösynpunkt bättre bränslekvaliteter harväsentligt skyndats på. Därför har regeringen imiljöpropositionen En god livsmiljö, som förnärvarande behandlas av , föreslagit attmiljöklassindelningen av dieseloljor ändras.Regeringens förslag innebär att gränsvärden införsför parametrarna polycykliska aromatiskakolväten, tändvillighet och densitet. De frånutsläppssynpunkt viktigaste parametrarna ärsamtliga då omfattade av miljöklassindelningen.Regeringen föreslår även att svavelkravet skärps.Skattedifferensen mellan de olika miljöklassernaföreslås vara så stor att den utgör en pådrivandefaktor för de skattskyldiga bolagen att inriktaproduktionen på bättre bränslen i tillräckligakvantiteter. Ändringarna föreslås träda i kraft 1januari 1992.Miljöklassindelningen av oljor kommer attinnebära klara förbättringar vad gäller ärftligaeffekter på människan.Regeringen har i miljöpropositionen även lagt framen rad förslag för att förbättra luften i våra tätortergenom skärpta krav på lätta och tunga fordon.Regeringens förslag till indelning av nya fordon imiljöklasser i kombination med ekonomiskastyrmedel behandlas avskatteutskottet. Genom ett sådant system kanintroduktionen av bilar med allt bättremiljöegenskaper stödjas smidigt och effektivt.Miljöklasssystemet kommer att ge betydandepositiva miljö- och hälsoeffekter.Regeringen avser dessutom att ändravägtrafikkungörelsen så att det blir möjligt förkommunerna att föreskriva att endast sådana tungadieseldrivna bussar och lastbilar som mötersärskilda hårda avgaskrav skall tillåtas att trafikeradelar av tätorter. Miljöklassystemet för nya fordonkan komma att bli ett viktigt stöd för kommunernasarbete för en bättre tätortsmiljö.Genom dessa åtgärder stimuleras framtagandet avmindre skadliga dieselbränslen. Regeringen följerutvecklingen på marknaden och utesluter inte attmiljöklassindelningen kan behövaomprövas med hänsyn till miljöegenskaperna hosnya oljor.Anf. 76 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det speglar juen positiv syn på de här frågorna, och jag tror attdet är nödvändigt att vi har det. Trafiken står ju förmycket stora utsläpp av miljöfarliga produkter i vårmiljö, och det är besvärligt inte minst för de storatätorterna , och andra. Det ärframför allt där som vi skulle behöva ha nyabränslen. Många cancerframkallande och ärftligasjukdomar har sitt ursprung just i dessa avgaser ochutsläpp.Det finns naturligtvis olika sätt att lösa dettaproblem, men det är inte bara i dessa sammanhangsom utsläpp i trafiken är ett problem, utan detgäller också försurningen av våra skogar ochegentligen av allt som växer i vårt land. Vi har ocksåbekymmer med koldioxiden.De först nämnda problemen kan vi i varje fallhjälpligt lösa genom att förbättra reningen avbefintliga bränslen, men dieselbränslena är ettstörre bekymmer än andra bränslen, eftersom de ärsvårare att rena. För att komma till rätta medproblemen med koldioxiden har vi inga andramöjligheter än att byta till nya bränslen och attminska förbrukningen av de bränslen som vi har. Vimåste byta ut dem mot biobränslen, dvs.biobaserad energi av olika slag.Nu säger miljöministern att den skatteomläggningsom görs kommer att medföra att det blir mycketlättare att få fram de vegetabiliska oljorna. Jagundrar om ministern är villig att förstärka dennaeffekt genom att satsa ännu hårdare. Vi har ju enmoms på energi som slår blint över hela fältet ochsom inte på något sätt är miljörelaterad. Det vorevettigt att lägga om den till att avse en beskattningenbart av de fossila bränslena, dvs. att denavskaffas för de miljövänliga bränslena.Anf. 77 Miljöminister ():Herr talman! Först vill jag verkligen stryka underatt jag tror att det finns en stor samsyn mellanLennart Brunander och mig och regeringen när detgäller behovet av åtgärder på det här området.Jag har i mitt svar redovisat för ett helt batteri avinsatser, alltifrån ekonomiska styrmedel till krav påde oljor som används. Jag är övertygad om att vikommer att få se en snabb utveckling den allranärmaste tiden. Vi har redan börjat se klara ochtydliga resultat, t.ex. en förbättring av kvalitén, somredan är stor, på de oljor som finns.I morgon skall jag återigen besöka för attse hur arbetet där fortskrider med att förbättratrafikmiljön i staden. Det kommer att vara endemonstration av det pågående arbetet med attintroducera eldrivna och gasdrivna fordon. Detfinns bl.a. ett projekt för att väsentligt minskadistributionstrafiken i innerstaden ut till de olikastadsdelarna med hjälp av ett samarbete mellanstaden och de stora varudistributionsföretagen.Projektet är utomordentligt intressant. Det går attminska den typen av tung trafik till kanske entredjedel. I har vi världens störstaprojekt med etanolbussar.Vi ser nu en glädjande och positiv utveckling. Vihar ännu inte fullt ut kunnat dra nytta avmiljöklassindelningen. Men kommunerna kommeratt kunna användas sig av denna indelning för attbestämma att endast fordon som uppfyller kraven iden allra högsta klassen får trafikera innerstaden.Det kommer att tvinga fram ett byte till fordon somanvänder helt andra bränslen än de som harfunnits.Det finns vidare en mycket intressant utveckling avvegetabilisk olja med produktion iKarlshamn. är produktionen inriktad påarbetsredskap, men den kan säkerligen få en vidareanvändning.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tackar för de kompletterandesvaren. Det är klart att satsningen på nya och bättrebilar och bussar och regler för användningen avdem är bra. Men det står inte i någotmotsatsförhållande till att också göra satsningar påatt få fram nya bränslen. Det förstärker bara deförbättringar som de nya bilarna kan ge.När det gäller koldioxidutsläppen är det egentligenbara en övergång till biobaserade bränslen som gerresultat.I satsar man ganska hårt på detta.