prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Men det olyckliga är ju just nu att detser ut som om inte skulle få någotinflytande över en eventuell borgerlig regering ihöst. och har juförklarat att de inte vill ha med . Sådet hjälper ju inte stort att har enbättre fördelningspolitisk profil på sina förslag.Annars skulle jag gärna ställa mitt hopp till KarinIsraelsson och till om att de värstaborgerliga förslagen inte gick igenom.Tillbaka till den generella och den selektivasocialförsäkringen. Visst, vi har en del selektivainslag, men jag menar att vårt mål måste vara attkomma ifrån de selektiva inslagen och få en mergenerell socialförsäkring. Därför hänvisade jagockså till den socialpolitiska utredningens förslagsom just pekade på vägar enligt vilka man skulle fåen mera enhetlig och helt och hållet generellsocialförsäkring. det är ju faktiskt så, att detselektiva stödet, dvs. Inriktningen på de sämstställda grupperna, bygger på de gamla tankarna omvälgörenhet, att de rika i sin stora nåd avstår en deltill de fattiga. Det vill jag inte vara med om.Anf. 38 () replik:Fru talman! Den skräckbild som MargóIngvardsson målade upp om välgörenhet skulleäven jag kunna tala mycket om. En viss välgörenhetmitt upp i alltihop kallar jag medmänsklighet ochomtanke. Vi skulle kanske ha större möjlighet atthjälpa till individuellt, om vi t.ex. hade ett annatskattesystem. Jag tror att människor i detta landskulle må mycket bra av att fler av oss kunde ge avvår egen generositet, vilket är nästan omöjligt attgöra i dag.Nu har faktiskt inte någon stått upp och föreslagiteller i sina reservationer lagt fram förslag om att viskall riva upp de generella välfärdssystemen. Menvi måste se på den kommande utbyggnaden av vissatrygghetssystem. Jag begär inte att MargóIngvardsson skall förstå de ekonomiskatänkesätten. Men de nedskärningar som har gjortspå senare år har varit alldeles nödvändiga för attsamhällsekonomin i stort inte skall behöva upplevakris på kris, vilket är fallet . Rotentill det onda är att vi har unnat ossförsäkringssystem som har gett oss som är relativtfriska förhållandevis för mycket ersättning. Voredet inte verkligt solidariskt, Margó ,att vi som är relativt friska får litet lägresjukersättning , för att de som ärverkligt långvarit sjuka skall få det bättre? Dettycker jag är solidaritet.Apropå FAS 90 är vi alla överens om att vi vill harationella system, även inomsocialförsäkringssektorn. Det som är viktigt är attdet här rör sekretessbelagda handlingar, som manfår vara mycket varlig med. Det tror jag att viallihop är överens om. Det är de stora generellasystemen, där man kan göra samkörningar, som vivänder oss emot och som vi vill ha ytterligareutredning av.Jag vill sluta den här lilla debatten med att säga attfinge Margó som hon ville skulle vibehöva gå till soppköken allihop. Då blev det enenda stor statlig byråkrati. Jag är glad över attsocialdemokratin i alla fall har insett att manmåste göra någonting åt de här systemen, vars allautvikningar vi de facto inte har råd med.Anf. 39 () replik:Fru talman! Låt mig säga till Margó Ingvardssonatt var det parti som infördefolkpensionen i vårt land. Vi har alltså en socialhistoria som är mycket hedervärd och som vi tänkerfullfölja. Men vi vill också se till att det finns entllväxt i vårt samhälle, så att vi har råd med desociala systemen. Det är mycket viktigt.Vänsterpartiet talar alltid om de generellasystemen, men ni talar aldrig om på vilket sätt ni villfinansiera saker och ting.Jag har haft anledning att resa i för baranågra månader sedan. Det var faktisktbeklämmande. Är det detta socialistiska systemsom vi skall ha i vårt land och som MargóIngvardsson förfäktar, vill jag verkligen inte varamed.Låt mig också poängtera, som , att det inte handlar om att avskaffa system,utan det handlar om att se till att de fungerar bra.Margó använder en argumentationsom gör att man tror att man är mitt i valrörelsen.Vi kommer dit . Men låt oss nu hållaoss till det som det egentligen handlar om.Jag skulle avslutningsvis vilja säga att MargóIngvardsson verkligen biter sig i svansen om hontror att medlen är oändliga, att utgifterna kan fårusa iväg precis hur långt som helst, utan att manbehöver se till att det finns en rimlig finansiering.Är det den modellen vi skall jobba efter, drabbasde svaga i vårt samhälle. Det ställer inte folkpartietupp på.Anf. 40 () replik:Fru talman! Margó påstår att vi skallslakta arbetsskadeförsäkringen. Det som är pågång är att vi drar slutsatser de erfarenheter som vihar fått av den försäkring som har varit gällande.Vi vill utveckla den, effektivisera den, förändra ochförbättra den. Grundorsaken är att vi vill behållaett stöd för den som verkligen får en arbetsskada,så att han eller hon får det stöd som är berättigat.Men den som är berättigad till ersättning från annathåll skall få den från annnat håll. Det är fel attutnyttja arbetsskadeförsäkringen på det sätt somhar gjorts. Vi har inte råd att fortsätta på det viset.Jag tror inte att Margó kan vända sigemot att man går igenom de system som har varitgällande och försöker hitta vägar att förbilliga ochförenkla dem för att kunna behållasystemen.Anf. 41 MARGÓ ()replik:Fru talman! hoppas fortfarandeatt jag inte förstår någonting av den moderatapolitiken. Jag kan förstå hennes förhoppning, fördet skulle underlätta för idebatten. Men som jag sade redan i mitt förraanförande: Tyvärr, tyvärr, jag förstår precis vad denmoderata politiken handlar om. Jag kan garanteraatt jag noga läser alla era förslag och reservationer.Det hela blir tydligare ju längre och ju mera GullanLindblad pratar i den här kammaren.Hon säger nu att hon inte vill avskaffa de generellasocialförsäkringarna. Hon vill bara införa merförsäkringsmässiga principer. Vad är då detta? Jo, iklartext innebär det att man, för att få ett systemefter försäkringsmässiga principer, måste avskaffade generella principerna. Det är hela vitsen medförsäkringsmässigheten.Om man sedan kopplar ihop de borgerligaförslagen om nedskärningar isocialförsäkringssystemet med derasskatteförslag -- enligt vilka man vill minska statensinkomster med miljardbelopp -- kan vem som helsträkna ut att det inte finns pengar till det socialatrygghetssystem som vi har . Närmast i tur, harvi fått höra , ligger arbetsskadeförsäkringen.Det är den man skall ta bort om man får en chans.Till vill jag bara säga att jag inte tyckeratt vi här i kammaren behöver ha en tävlan omvem som är mest förfärad över det system som harkollapsat i . Det är möjligt att jag kanskerent av skulle vinna den tävlingen om vi lät den löpafullt ut. Jag är tillräckligt nöjd med att diskutera deförhållanden som vi har i . Det är därsom både och jag i första hand kanvara med och påverka.Förste vice talmannen anmälde att GullanLindblad, och att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 42 ():Fru talman! Här har vi en mindre tegelsten attbehandla. För mig har det under de här tre årenhänt något ganska utslagsgivande. Under denförsta hösten i utskottet, 1988, slukade jag allt somfanns av texter och program. Trots det förstod jaginte allt. Men är varje betänkande ellerproposition på socialförsäkringsutskottets områdeen spännande läsning, även om förslagen inte alltidgår i den riktning som vill drivapolitiken.Det här är ett oerhört spännande system, därför attdet rör varenda människa. Det sträcker sig ifrånhavandeskapspenning fram tillbegravningsförsäkring. Det spänner alltså över helalivet. behandlar vi inte riktigt allt detta, menganska många saker.Det handlar dessutom om så oerhört mycketpengar, 250 miljarder minst. Det äroerhörda summor och det är stora delar av desociala avgifterna på lönerna. Det är också storadelar av våra skatter. Om man sedan lägger till detsom kommunalskatterna går till i kommunerna bliromfattningen ännu större. Det är alltså enfördelningsprincip -- om man tittar på helasystemet -- från dem som har mer till dem som harmindre. Det kan man lugnt säga. Att allt sedan intealltid har varit tillfyllest visade det betänkande vibehandlade också. Men det finnsändå i botten en sådan här tanke, som är oerhörtfin.Men allt handlar inte om pengar, inte ens isocialförsäkringsutskottet. Friskvård i ett företagsänkte antalet sjukskrivningar med hälften. Dethade inte med den nya sänkta sjukförsäkringen attgöra. Det betyder att om man satsar på friskvård,på förebyggande vård och bryr sig om den socialaoch fysiska miljön i företaget, minskarsjukskrivningarna verkligen märkbart. Så mycketsom hälften låter för mig ganska otroligt. Även omdetta är en överdrift kan man göra verkligt reellavinster. Den vinsten skulle öka på lång sikt, för dåbehöver man inte ha så många vikarier,vikariepooler eller stående maskiner och manbehöver inte skjuta upp olika saker som skall göras.Det har talats mycket om att gå frånbehovsprövade till generella och inkomstrelateradeförsäkringar. Vi har alltihop i . Att manskall släppa in medmänskligheten är inget skäl tillatt göra ett selektivt system. Staten skall inte tahand om alltihop. Vi skall ge ramar som germöjligheter för människorna att klara sig. Innanförde ramarna finns ett stort utrymme förmedmänsklighet, för hjälp mellan generationer ochmellan grannar. Jag skulle vilja säga att det är ennödvändighet för att det här systemet skall fungera.Här finns ingen motsättning, som jag ser det.Det finns väldigt många avgifter när det gäller desociala försäkringsförmånerna. Det är viktigt att viverkligen tar vara på pengarna i detsammanhanget. Vi måste se till att pengarnaanvänds rationellt, dvs. att de utnyttjas på rätt sätt.Det råder inget tvivel om att det här är viktigt. Detkan hända att det är på detta område som vi harstora vinster att hämta. Dessutom gäller det attt.ex. utöka rehabiliteringen och att få nedsjuktalen.Vi i anser att arbetsgivarinträdet ärnågonting som kan utökas till att gälla flerområden. Det finns ju redan på mångaarbetsplatser. Men det kunde gälla fler. Det handlaralltså om en förenkling av administrationen. Mendet innebär ändå att huvudansvaret inte behöverligga på arbetsgivarna. Jag tycker att man skall taitu med de arbetsgivare som inte sköter miljön.Också på detta område finns det alltså saker attuträtta. Där bör försäkringskassorna,arbetsförmedlingarna, regeringen, landstingen ochkommunerna undersöka vad som kan göras.Men en arbetsgivarperiod skulle ge utrymme förmöjligheten att enbart välja människor som harlåga sjuktal. Det är ju lätt att ta reda på hur detförhåller sig i det avseendet när en person skallanställas. Sådant här framgår ju vid diskussionersom förs. Man kan även få referenser frånföregående arbetsgivare. var ett sådant fallaktuellt i . Vid Saabs fabrik där har mannämligen tagit reda på vilka sjuktal som aktuellapersoner hade på sin föregående arbetsplats. Dethär är inte bra.Sedan tror jag att man mer undrar om det finnssmåbarn när det gäller kvinnor. Men det händer juatt den frågan aktualiseras även när det gäller män.Man kan t.ex. fråga sig: Skall vi anställa arbetskraftsom har småbarn? Skall vi välja arbetskraft i dessatider med tanke på den arbetslöshet som redanfinns? Man väljer människor som inte förväntas blisjuka. Detta med arbetsgivarperioder innebär tar mycket stora risker.Att kvinnor uppvisar en högre sjukfrånvaro kanbero på många saker. En översyn av dessa problembör verkligen prioriteras. Låginkomsttagare har ca33 sjukdagar , medan höginkomsttagare harelva. Här kommer kvinnornas sjukfrånvaro in ibilden. Kvinnorna är ju den största gruppenlåginkomsttagare. Det är således mycket viktigt attdessa förhållanden ses över. Det är andra siffrorsom nämns i det aktuella betänkandet. De siffrorsom jag här har redogjort för har jag fått från annathåll. Det står att läsa att kvinnor 1979 hade sammasjuktal som män och att kvinnor 1987 hade 26sjukdagar och män 20,6. I fråga om höginkomsttagare ärskillnaden ännu större.Sedan vill jag säga något om de olikareservationerna. Först och främst yrkar jag bifalltill reservationerna 9 och 84.Först gäller det kvinnors sjukfrånvaro. Vi imiljöpartiet stöder i detta sammanhang enfolkpartimotion, där det framhålls att det ärnödvändigt att se över denna fråga för att se vadskillnaderna beror på. Vad jag har sagt är intevetenskapligt belagt. Dessa saker behöver såledesverkligen undersökas. Vi stödjer alltså den i dettasammanhang aktuella motionen.När det gäller förtidspensionärernas avgifter försjukhusvård stödjer vi den reservation som finnshär. hade vi själva en reservation i dettasammanhang. De människor som är mest sjuka ärju ändå förtidspensionärerna, förutomålderspensionärerna. Varför blir manförtidspensionerad? Jo, det blir man när man harproblem med hälsan. Det vore en stor lindring förden här gruppen att få utnyttja sjukvården underett år sammanlagt. Troligtvis blir det längre än så imånga fall. Men vi nöjer oss med i den delen.Jag yrkar bifall till motionen i detta sammanhang.Vidare är det viktigt att se till att FAS 90 inte blir ettsystem som kan skada integriteten. Det har ju talatsom öppna boxar, där det finns uppgifter omenskilda människor. Ja, visst kan det ibland varaganska enkelt att komma åt sådana här uppgifter.Men om man öppnar porten till ett datasystem medsamkörning och med uppgifter från olika håll, gårdet att få ut långt flera uppgifter på mycket kort tidoch om oerhört många människor jämfört med vadman kan få reda på med hjälp av ett kort sominnehåller uppgifter om en person. Jagunderstryker mycket starkt vikten av denreservation som vi har gemensamt medmoderaterna, och . Det ärmycket viktigt att se till att sådana här system inte''släpps lösa''. Vi har i dagens samhälle mycket brasystem, och vi kan säkert genom olika hinderskydda dessa. Men vi vet ju inte vad som kan händai framtiden. Det handlar då inte om att vi här ikammaren skulle komma att förorda ett annatsystem, utan det handlar om att vi måste garderaoss. Sådana här uppgifter får ju inte komma i orättahänder. Det är viktigt att det finns många spärrar idet här sammanhanget. Vi vill således ha enuppföljning här inför införandet av FAS 90. Någotbeslut skall ju inte fattas . Men allt pekar motett sådant beslut. Jag kan inte se att det skulleförhålla sig på något annat sätt.Anf. 43 ():Fru talman! Den allmänna försäkring som vi främstdiskuterar utgör grundstenen i fråga om densociala tryggheten. Jag vågar påstå att det intenågon annanstans finns en så väl utbyggd ochomfattande välfärd som vi vårt land.De samlade sociala utgifterna kan utgöra en mätarei detta sammanhang. De här utgifterna, inkl.landstingens och kommunernas åtaganden, uppgårtill 415 miljarder. Det motsvarar avbruttonationalprodukten.Enbart när det gäller socialförsäkringsområdetuppgår de statliga utgifterna, som RagnhildPohanka nämnde, till drygt 250 miljarder. För nästabudgetår blir det en ökning med 14 miljarder. Dethandlar alltså om mycket stora belopp som årligensatsas här. Detta skall ses som ett uttryck för vårpolitiska vilja och våra ambitioner att skapa ett brasamhälle som erbjuder människor trygghet i livetsolika skeden och som kan garantera god vård ochservice.En princip som vi anser vara viktig är den attvälfärden och tryggheten skall omfatta alla, intebara några. Det är en fråga om rättvisa ochjämlikhet. Vi menar att enskilda människorsekonomi inte får vara avgörande när det gällertillgången till vård och omsorg. Det är en oerhörtviktig princip.Vidare tror jag att trygghetssystemet totalt settfungerar tämligen väl. Jag kan också ge en honnörtill försäkringskassorna, som har att administrerahela detta stora system. Jag tycker attförsäkringskassorna skickligt sköter detta. Jag villgärna slå fast det med tanke på att en del svartmålartrygghetssystemet i syfte, såvitt jag förstår, attkomma åt den offentliga sektorn ochsocialförsäkringarna.Det är helt klart att det finns kantigheter i ettsystem som är så omfattande som detta är. Men åandra sidan är väldigt många människorengagerade i arbetet med att avhjälpa de bristersom finns -- ett arbete som pågår hosriksförsäkringsverket, i politiken och hosförsäkringskassorna.Förväntningarna beträffande allt det som denoffentliga sektorn står för i form av vård ochtrygghet är stora. Därför måste tillgängliga resurseranvändas på bästa möjliga sätt. Det är ocksåangeläget att vi har kontroll över kostnaderna.Välfärden, tryggheten och ekonomin hänger intimtsamman. Det finns alltså ett samband här, någotsom alltid måste beaktas.Vi anser det vara mycket angeläget att stödjaarbetet med förnyelsen inom den gemensammasektorn och med att höja kvaliteten beträffandevälfärden. Större effektivitet måste uppnås på olikaområden. Dessutom måste medborgarna få bättreservice och större valfrihet.Vi kan också konstatera, som framgår avbetänkandet, att det pågår ett omfattandeförändringsarbete över hela fältet -- detta för attuppsatta mål skall kunna uppnås.När det gäller socialförsäkringarna prioriteras justnu aktiva åtgärder. Detta är oerhört viktigt. Genomsatsningar på rehabilitering blir behovet aversättningar mindre. Genom att fler kan återgå tillaktivt arbete stärks basen för välfärden. Menframför allt kan den som är sjuk eller skadadfortare bli frisk, och det är naturligtvis detviktigaste målet i detta förändringsarbete.Sammanfattningsvis är det en mycket stor uppgiftför försäkringskassorna att få ned ohälsotalen.Naturligtvis handlar det därmed också om attbegränsa kostnaderna i det här sammanhanget.Jag beklagar att Margó , som hon självsagt, i fortsättningen inte kommer att delta idebatten. Jag tycker att vi haft många intressantadiskussioner, Margó , både i utskottetoch här i kammaren. Margó harmedverkat i en mycket viktig process. Det handlaralltså om en utveckling som är mycket viktig. Jagtycker att Margó skall få höra dettanu med tanke på att hon alltså inte kommer attmedverka här i fortsättningen.Herr talman! Betänkandet är oerhört omfattande.Därför har jag tvingats koncentrera mig på vissafrågor av principiell natur. Det finns hela 85reservationer fogade till betänkandet. Just nudiskuterar vi avsnitten I, II och V.Jag vill något beröra det som tar uppi reservation 1 och som berörde isitt inlägg, nämligen socialförsäkringensuppbyggnad. Man vill öka det försäkringsmässigainslaget. Det är riktigt som sägs att utgifterna förförsäkringen har varit större äninkomsterna. Därför har man uppgett ett negativtbelopp på inkomstsidan. har såvälbudgetutredningen som finansutskottet delvis varitinne på frågan och fört en diskussion om självaredovisningsprincipen. Vi menar attsocialförsäkringen, med undantag av ATP, börbruttoredovisas över budgeten. Det skulle innebäraatt både utgifter och inkomster blir tydligen synliga.Frågan är föremål för sedvanlig prövning iregeringen.Frågan är alltså redan utredd, varför vi avfärdarmotionen och reservationen. Låt mig ändå sägaatt -- det lär väl framgå av debatten -- det finns ettfördelningspolitiskt inslag i försäkringen som äroerhört viktigt och som Margó varinne på. Det gäller framför allt folkpensionen. Frånvår sida har vi ingen avsikt att frångå nuvarandeprincip -- om det nu var detta menade.Vi vill slå vakt om den fördelningspolitiskagrundprincipen i hela systemet. Den är oerhörtviktig, och den vill vi ha kvar.Jag vill vidare beröra reservation 9, som handlar omdet avgiftsfria året. Där menar vi att denekonomiska situationen för helapensionärskollektivet, förtidspensionärerna ochålderspensionärerna, är likadan. Vi ser det ytterstsom en rättvisefråga att man har samma avgifter församma grupp. Det är därför som vi ställer upp påförslaget. Utskottsmajoriteten följer denbedömning som regeringen har gjort, att sammaregler bör gälla för både ålderspensionärer ochförtidspensionärer i fråga om avgifter försjukhusvård.I detta sammanhang vill jag hänvisa till enutredning om det samlade förmånssystemet förförsäkrade med stora kostnader vid sjukdom ochhandikapp. Där skall kommittén framför allt beaktaden ekonomiska situationen för yngreförtidspensionärer, som bedöms ha särskilda behovav ekonomiska medel för sin rehabilitering. I förstahand skulle alltså handikappersättning alltsåkomma in i bilden. Med den här kompletteringentycker vi att en förändring är acceptabel.Så litet grand om kompensationsnivån isjukförsäkringen. Jag tycker inte, MargóIngvardsson, att det vore meningsfullt att på nytt taupp en debatt om det. Vi hade en stor diskussionom detta och då fattades ett beslut. Denya nivåerna har börjat träda i kraft. Vi haringen anledning att ändra vårt ställningstagande ifrågan. Det är alldeles självklart att förändringarnai kompensationsnivån måste följas upp, vilket viockså kräver i betänkandet. Det är framför allt enuppgift för . Regeringen har idirektiven till påpekat att detär oerhört angeläget att man följer upp den nyakompensationsgraden inom sjukförsäkringen.I betänkandet behandlas också förslaget om enförsöksverksamhet inom tandvårdsförsäkringen.På det här området är det naturligtvis viktigt attfölja upp kostnaderna och se till att tillgängligaresurser används på bästa sätt. Utskottet ställer sigalltså bakom den försöksverksamhet somregeringen vill dra i gång. Syftet är att få en jämnarefördelning av medlen inom riket men också enbättre hushållning med resurserna. Vi tycker att detär angeläget att frågan belyses. Jag förstår inte hurnågon kan vara emot det.Allra sist litet grand om socialförsäkringsregistret.Redan nu finns det till stöd för administrationen avsocialförsäkringen en central dataanläggning iSundsvall. I det centrala systemet finnsrikstäckande register för sjukförsäkringen, förpensions- och bidragsärenden. Det är naturligtvismycket angeläget att försäkringskassorna ute ilandet får tillgång till ett betydligt bättre teknikstödän . Integritetsfrågorna ärnaturligtvis också oerhört viktiga och måste följasupp, beaktas och belysas. Det har också skett i enutredning. Vi har fått en föredragning i utskottet iärendet. Utredningen kom alltså fram till att detbör finnas ett lokalt register. Man har angett vissaförutsättningar. Vi ställer upp på att arbetetdärvidlag fortsätter, eftersom integritetsfrågornanaturligtvis är oerhört viktiga och känsliga. Det ärsjälvklart att man måste ta den oro som finns ute ilandet på största allvar. Kassorna skall naturligtvisinte ha fler uppgifter än vad som är nödvändigt förhanteringen, men socialförsäkringsregistret är ettoerhört viktigt instrument för att kassorna skallkunna bedriva ett rationellt arbete, följa upprehabiliteringen och arbetsskadorna. Kassornabehöver ett bättre teknikstöd än för närvarande.Det har också framgått att ADB-system är vidaresäkrare än det man har . Jag tyckeratt allt talar för att man bör fortsätta dennadiskussion. Frågan prövas för tillfället avregeringen och kommer hit förslutligt avgörande. Men naturligtvis måste kassornaarbeta på ett rationellt och riktigt sätt. Sedan måsteman vara varsam med vilka uppgifter som tas in.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställanavseende avsnitten I, II och V.Anf. 44 ():Fru talman! började med att säga attvälfärden ingenstans är så väl utbyggd som iSverige. Det var väl ändå att ta till litet överord,eller hur? går faktiskt emot sina egnastatsråd. I EG-debatten har ett flertal statsråd sagtatt vi visserligen har många goda svenska krusbär,men att det finns goda krusbär överallt. Utredningpå utredning som gjorts visar att vi kanske är bra påvissa områden men att det finns andrasocialförsäkringssystem som vida överglänser vårt.Jag hinner inte gå närmare in på detta, men så ärförhållandet. Vi är ingalunda världsbäst. Däremothär vi det dyraste systemet, ett system som har gjortatt samhällsekonomin har urholkats, vilket inte ärfallet i andra länder.Jag vill fråga: Är det välfärd när pensionärerna,som vi diskuterade tidigare här , skall tvingasgå med tiggarskål, när människor skall behöva dö ivårdköer därför att vi har en offentlig sektor sominte klarar av att ta hand om dem som behöver vårdi tid, när gamla människor skall behöva varaensamma 23 av dygnets ? Det anser intevi moderater.