prot · GE09102 · 1991-04-25 00:00:00 — Om mantänker ställa upp på dessa tre punkter och därtill påden av mig citerade skrivningen ikompletteringspropositionen -- hur kan HansGustafsson förorda ett avslag på den moderatamotionen, där just dessa tre punkter ärhuvudingredienserna?Anf. 131 HANS ():Herr talman! De frågor som nuställde till mig skall jag besvara när det ärendetkommer upp till behandling i finansutskottet ochnär motionerna föreligger. Vid det tillfället har vimöjlighet att ta ställning till frågan i dess helhet.Det avsnitt i kompletteringspropositionen som haranknytning till behandlingen här är detavsnitt som handlar om . Därsägs ingenting om att fastigheter skall säljas ut ellerprivatiseras. Det handlar om den statligalokalförvaltningen, inte om statliga fastigheter.Anf. 132 ():Herr talman! förutskickar att detskall bli ett resonemang i utskottet kring demotioner som kommer att väckas med anledning avkompletteringspropositionen. Jag kan försäkraHans Gustafsson att jag inte ser någon anledningatt väcka en motion som innehåller en rentillstyrkan av regeringens förslag, i synnerhet somdenna motion redan har varit föremål förbehandling i finansutskottet, där dess ordförandeav någon anledning försvarar att den först avstyrksinnan den tillstyrks i den skepnad den får avregeringen i kompletteringspropositionen.Anf. 133 HANS ():Herr talman! Jag vill bara erinra om att LarsTobisson inte är den enda i som harmotionsrätt. Han kan inte uttala sig för de andra348 ledamöterna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § betänkande1990/91:SfU12 Studiestöd (prop. 1990/91:100 delvisoch prop. 1990/91:108).Anf. 134 HANS ():Herr talman! Jag har i tidigare studiestödsdebatterkonstaterat att vi har en avsevärd snedrekryteringtill högre studier och forskning i . Det är etti och för sig välkänt förhållande som för den sakensskull inte är oväsentlig.Orsakerna är givetvis flera. Det kan vara socialaoch regionala skäl, som kan vara svåra förriksdagen att påverka. Trots det är de ganskaväsentliga. Det kan gälla bristande studievana ihemmet och ett långt avstånd till studieorterna. Deekonomiska orsakerna är emellertid också viktiga.Här kommer studiestödets utformning in, och vi iriksdagen kan påverka hur man skall komma tillrätta med den delen av snedrekryteringen.Den socialdemokratiska regeringens ovilja attgenomföra förändringar i studiestödet trotsuppenbara missförhållanden är beklaglig. Endastnär oppositionen har förmått enas har det blivitresultat. Så skedde vid fjolårets behandling iutskottet när fribeloppet blev föremål för ganskaomfattande överläggningar och justerades i positivriktning för de studerande. Ett annat exempel ärCSN-kortet som regeringen ville avskaffa, men däroppositionen fick de socialdemokratiskaföreträdarna i utskottet att ta reson.Nu har regeringen dessutom genomfört sådanaförändringar i skattesystemet att studenternasekonomiska ställning ytterligare försämras. Lägreinkomstskatter betalas fullt ut med höjd moms påmat, resor, byggande, personlig hygien och skattersom höjer hyrorna mycket drastiskt.Studerande som inte får del av lägre inkomstskattmen måste vara med och betalahöginkomsttagarnas skattesänkningar drabbas avalla dessa pålagor.Större delen av denna otillräckliga kompensationsom man trots allt har fått utgörs av högreskuldsättning. Man får låna mer, och problemenökar ytterligare.Herr talman! Ett lågvattenmärke har noterats iårets budgetproposition. Glesbygdsungdomarnavägras nämligen kompensation för dekostnadsökningar som de drabbats av genomskatteomläggningen. De som måste bo borta, långtborta från föräldrar och familj, får större kostnaderför resor, dyrare mat och högre hyror precis somalla andra. För att dessa gymnasieelever inte skallfå ökade självkostnader vill CSN höjainackorderingsbidraget. vägrardock att gå med på CSNs förslag. Han prutar 320kr. för dem som har de högstakostnaderna. Om man vet att det ofta gällerföräldrar med små inkomster och lågstudiemotivation förstår man att det är ettförödande slag.Vårt krav att höja till den nivå som CSN anser ärnödvändig stöds förvånande nog endast av centern.Jag trodde att flera partier skulle ställa upp pådenna åtgärd och gå emot förslag. Man bör inse att dessaungdomar behöver stöttas redan när det gällergymnasiestudierna för att inte tala om deras vidarestudier på högskola. Därför yrkar jag bifall tillrereservation nr 1.Den största stötestenen är dock studenternas ökadeskuldsättning och problemen kring denna. Vimoderater har, trots att vi var med omhuvuddragen, utformningen av det nyastudiemedelssystemet, snabbt insett attskuldsättningens problematik måste ses över. Vihar krävt en översyn av dessa förhållanden tidigareår, och vi upprepar detta krav även i år.Allt fler partier ansluter sig till vår uppfattning attdet behövs en förutsättningslös utredning om hurman skall komma till rätta med problemen kringden höga ibland livslånga skuldsättningen somhotar stora grupper. Tyvärr har ännuinte insett hur allvarligt studenterna och derasanhöriga ser på detta. Liksom regeringen har maninte förstått hur stor delskuldsättningsproblematiken har isnedrekryteringen till högskolan. Jag yrkar bifalltill reservation nr 6.I övrigt står jag givetvis bakom reservationerna nr2 och 4 som tar upp den orättvisa som begås mot deungdomar som vill bedriva gymnasiestudierutomlands. Det har jag pläderat , ochjag tänker inte återupprepa det. Det gäller docksaker som vi moderater har arbetat för tidigare, ochdet kommer vi att fortsätta med.I reservation nr 8 tas det skeva inkomstbegrepp somdrabbar vissa barnfamiljer och egenföretagare upp.I reservation nr 9 upprepar vi vårt krav omavskaffande av fribeloppet. Det är krav som i allrahögsta grad stöds av studentorganisationerna ochde studerande.När det gäller fribeloppet noterar jag dessutommed en viss förvåning att inte haranslutit sig till vår ståndpunkt. Om jag inte minnsfel fanns det uppgifter i pressen om att FPU fickfolkpartiets landsmöte med på sitt förslag attavskaffa inkomstprövningen. har någon förklaring till att man inte harstött vårt krav.Reservationerna nr 11 och 12 angående avskrivningav studielån och terminsavgifter vid utlandsstudierstöder jag givetvis också, även om jag för tidsvinnande inte kommer att begära votering så längedet endast är vi moderater som ömmar för dessagrupper.Vi moderater inser att de studerande vidkonstskolor har en svår situation som absolut måsteuppmärksammas. Vi avstår dock från någotyrkande till dess sittande utredning kommer medförslag. Vi vill också avvakta tills regeringen t.ex.avgjort Forumskolornas ställning, vilket viförutsätter kommer att ske mycket snart.Vuxenstudiestödet behandlas även i dettabetänkandet. När det gäller ersättningsnivån inomkorttidsstudiestödet stöder vi propositionen ochtillbakavisar utskottsmajoritetens förslag. Vi kaninte acceptera att pengar tas frånvuxenstudiestödet, där det alltid fattas medel tillden ökande grupp vuxna som vill vidareutbilda sig.De 10,4 milj.kr. som vänsterpartierna vill ta frånvuxenstudiestödet behövs fullt ut inom detområdet.Beträffande anslaget till studiesociala ändamål ärutskottet enigt om att bidraget tillstuderandehälsovården behöver höjas. Samtligaoppositionspartier utom vill höjadetta anslag med 5 milj.kr., medan vänstern gåttihop med socialdemokraterna som nöjer sig med 2milj.kr.Med tanke på det goda arbete som Studenthälsanutför på många håll tycker vi att 5 miljoner behövs.Herr talman! Slutligen vill jag uttala mintillfredsställelse över de framsteg som CSN hargjort i förhandlingarna med trafikföretagen när detgäller reserabatterna för studerande. Den utökningav resemöjligheterna som erbjuds är bra. Möjligenkan några mindre grupper studerande som behöverrabatt ha hamnat utanför systemet. Det gäller t.ex.vissa med extra lång studietid, doktorander sombehöver företa många långa resor i studierna och desom studerar på distans. Vi förutsätter i utskottetatt CSN följer dessa gruppers situation och kommermed förslag till lösning av deras problem om såanses nödvändigt. CSN bör också fortsättasträvandena att nå uppgörelse med fleratrafikföretag. Det borde vara i alla parters intresseatt få de studerande att utnyttja kollektivafärdmedel. Som jag sade tidigare tycker jag att CSNhar lyckats bra i sina förhandlingar, och jag tror kommer att göra det även i fortsättningen.Anf. 135 ():Herr talman! har ett brastudiefinansieringssystem. Visserligen får vi somarbetar med dessa frågor ofta ta emot önskemål omytterligare förbättringar, men i ett internationelltperspektiv har våra studenter en bra situation.Våra högskolestudier är avgiftsfria, ochstudiemedel och extrainkomster gör att studenterkan leva på samma ekonomiska standard somungdomar i samma ålder som arbetar. I mångaandra länder är ungdomarna beroende av sinaföräldrar. Föräldrarnas inkomster är avgörande förom studenterna skall få studiestöd. Föräldrar medgoda inkomster förväntas försörja sina ungdomaräven när dessa studerar på högskolan. I andraländer är studenterna tvingade att konkurrera omstipendier. Vårt studiemedelssystem är en del avden generella välfärdspolitiken. Jag tycker att vi istort sett skall vara stolta över vårtstudiemedelssystem.Men ingenting är så bra att det inte går attförbättra. Det system som vi har infördes förett par år sedan, och det måste, , enligtfolkpartiet liberalernas mening utvärderas innan eneventuellt ny parlamentarisk utredning tillsätts. Ipropositionen 1987/88:116 om ett nyttstudiemedelssystem sade föredragande statsrådetatt om systemet skulle råka i allvarlig obalans underlängre tid, så skulle åtgärder vidtas.Förra våren beslutade, precis som sade,också om vissa förbättringar, bl.a. attreduktionen skall göras proportionell på bidrags-och lånedel i stället för att först ta helabidragsdelen. Även fribeloppsgränsen höjdes.CSN har i uppdrag att göra en utvärdering avstudiemedelssystemets funktion och dess effekter.Vi anser att denna utvärdering bör görasomedelbart och inte först somregeringen föreslår och att den även skall omfattaen beräkning av kostnaderna för avskaffandet avfribeloppsgränsen. CSN bör presentera alternativalösningar av frågan hur låntagarnas skuldbördaskall kunna minskas.Jag måste återigen konstatera att moderaternauppenbarligen har en mycket större kassakista änvad vi har. Vi har föreslagit en gemensamekonomisk plattform. liberalernasplattform inrymmer inte vad det ändå kostar attavskaffa fribeloppet. Därför tycker vi att manåtminstone måste ha en kostnadsberäkning. Det ärriktigt, som sade, att vårtungdomsförbund har drivit igenom att vi skallavskaffa fribeloppet. Det är också vår avsikt attgöra det när vi får pengar till det. Men vi anser attäven denna reform måste betalas.Fr.o.m. kan svenska studenter som studerarutomlands få svenskt studiestöd. Det är något somfolkpartiet liberalerna pläderat . Attdet också var efterlängtat förstår man av antaletansökningar. Dessa har tredubblats jämfört medtiden före reformen. visar det sig emellertid attstudier utomlands ofta är förknippade med högakostnader för terminsavgifter och resor. CSN kanbevilja extra studiemedel för utlandsstudier menendast i form av lån. För att hålla skuldsättningennere föreslår vi att bidrag skall ges avkostnaderna för terminsavgifterna.För ungdomar med ambition att idrotta på elitnivåär det ofta svårt att kombinera utbildning medträning och tävling. Det måste också vara möjligtatt kombinera höskolestudier med kvalificeradidrott. Därför bör man ha rätt till förlängdstudiegång med fullt studiestöd, och för att undvikaalltför stora skulder för idrottsungdomarna bör ensärskild stipendiefond inrättas.Herr talman! Vuxenstudiestöd är en särskild formav statligt studiestöd som i första hand riktar sig tillvuxenstuderande med förhållandevis kort tidigareutbildning och svåra arbetsförhållanden. Den delav stödet där bidragsbeloppets storlek varierar medA-kassans dagpenningnivå är särskiltvuxenstudiestöd, förkortat SVUX.Folkpartiet liberalerna anser att reglerna för SVUXbör ändras för att skapa större rättvisa mellan skildagrupper sökande. Medlem i arbetslöshetskassa får idagens system högre ersättning än den som inte ärmed i A-kassan. Man har inte heller rätt tillbarntillägg om man inte är med i A-kassa.Vuxenutbildningsavgiften tas ut av allaarbetsgivare. Därför är det orimligt attdifferentiera vuxenstudiestödet beroende på omman är medlem i A-kassan eller ej. Detta drabbardessutom oftast kvinnor som varit hemma ochvårdat barn.Jag kan inte heller låta bli att säga att jag tycker attni socialdemokrater gör märkliga prioriteringar. Nianser att det inte finns pengar till att förbättrastudiemedlen. Inte heller vi anser att de pengarnafinns. Den vanliga invändningen från er sida näroppositionen äskar pengar är, att man skall avvaktanågon utredning. Men helt plötsligt går ni omvändväg. I avvaktan på finvuxutredningen höjer nitimersättningen för dem som studerar ochlåter det gå ut över antalet långa studiestöd. Baraför att ge högre stöd till dem som kanske t.o.m. harett jobb men ändå behöver viss utbildning, så är niberedda att offra dem som behöver en längreutbildning -- och detta när arbetslösheten stiger ochmånga fler kommer att behöva utbildning. Ireservation 19 yrkar de tre borgerliga partiernabifall till propositionen, något som i det härsammanhanget får anses som litet udda.En annan fråga som diskuterats idenna kammare är den kollektiva ansökan ominternatbidrag. Den infördes på försökunder . har regeringen baraförlängt detta försök , egentligen utannågon motivering. Medel frånvuxenutbildningsavgiften måste anses vara till förmänniskor i yrkesaktiv ålder. Ett av era försvar fördifferentieringen av vuxenstudiestödet är att desom betalar fackavgift skall ha rätt till det högrebidraget. Pensionärer betalar väl ingen avgift tillfacket! De har heller inte någon arbetsgivare sombetalar någon vuxenutbildningsavgift. Vi anserfortfarande att försöket med kollektiv ansökanskall permanentas för handikapporganisationernamen upphöra för pensionärsorganisationerna.Dessa borde få sina medel från annat håll.Däremot anser vi att möjligheten till kollektivansökan om internatbidrag också bör kunnaerbjudas , och på samma villkor somlöntagarorganisationerna.Studerandehälsovårdens organisation . är studentkåren huvudman. Mendet behöver inte finnas någon Studenthälsa -- detavgör studentkåren. Vill den driva verksamhet fården statsbidrag. I samband med utredningen omkårobligatoriet har även diskuterats.Folkpartiet liberalerna anser att oavsett omkårobligatoriet avskaffas eller ej, måstestuderandehälsovården få en fastare form och enmer stabil finansiering. tvingas man t.o.m. attavskeda personal därför att pengarna inte räcker.Obligatorieutredningen föreslår att stiftelserbildas. Det kan vara en väg. Regeringen bör läggafram ett förslag i frågan.Anslaget till studerandehälsovården hardiskuterats . Oppositionen har alltid kunnatenas om ett högre belopp än vad regeringenföreslagit. Det har trots allt endast rört sig om småbelopp. är den ekonomiska situationen, som jagsade tidigare, kritisk -- man t.o.m. avskedarpersonal. Vi har från de borgerliga partiernas sidaföreslagit en kraftigare höjning , men då väljervänsterpartiet att stödja socialdemokraterna.Visserligen innebär förslag enhöjning i förhållande till propositionens förslag,men den är trots allt inte tillräcklig.Studenthälsan har en viktig uppgift när det gällerstudenternas fysiska och psykiska hälsa. Dessutomvet vi att tillströmningen till universitet ochhögskolor kommer att öka. kommertroligen att på förslag av utbildningsutskottet fattabeslut om fler platser. Att i det läget inte gestatsbidrag i vad vi anser rimlig omfattning tyckerjag vara missriktad sparnit. Vi har föreslagit 5milj.kr. utöver regeringens förslag.Till sist herr talman några ord om CSN-kortet.Förra året föreslog utskottet att regeringen skullege CSN i uppdrag att förhandla fram förmånligastmöjliga reserabatter. Från CSN ansåg man att manskulle kunna nå betydande resultat i en sådanförhandling. Vi har också kunnat konstatera har slutit avtal som ger möjlighet till rabattäven med andra trafikföretag än bör ses som en studiesocial förmån ochdärför bör villkoret att den studerande måste ta utåtminstone bidragsdelen av studiemedlenavskaffas. Det avgörande bör vara att man har rätttill studiestöd. Om man sedan tar ut pengar ellerinte är den enskildes ensak.Utländska studenter som studerar i inomErasmus-samarbetets ram kommer inte attomfattas av reserabatterna. Vi anser att regeringenbör beakta detta vid utformningen av degäststuderandes ekonomiska villkor iSverige.Herr talman! liberalerna står givetvisbakom alla reservationer som de liberalarepresentanterna i utskottet undertecknat men jagyrkar endast bifall till reservationerna 7 och 30.Anf. 136 HANS () replik:Herr talman! gjorde enkommentar till mitt anförande. Hon tog fram dengemensamma plattform och har lagt fram. Jag vill erinra BarbroSandberg om att så sent som lade LarsTobisson och fram ett program omde satsningarna på högre utbildning. Där nämndeman att en av de saker man måste göra är attåtgärda ett ofullkomligt studiestödssystem.Jag kan inte anse att man då var överens om att detär sådana saker som jag nämnde i mitt anförandesom borttagande av fribeloppet och en utredningom hur man skall komma till rätta medskuldsättningen som är det de avser.Då kan man säga som ni sade även att manmåste ha en kostnadsberäkning beträffandefribeloppets avskaffande.CSN har utrett och till mig sagt att ett borttagandeav fribeloppet för heltidsstuderande kostar 60miljoner. Även om vi också skall vara rädda omslantarna anser vi att detta är en nödvändig satsningför att få ett fungerande studiestöd.Dessutom begär ni att CSN skall göra enutvärdering. De studerande har redan utvärderatdetta och tycker att skuldsättningen inte fungerarsom den skall. Vi behöver inte en utvärdering till,utan vi behöver ett förslag på någonting som ärbättre.Anf. 137 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det är viss skillnad påen ny parlamentarisk studiemedelsutredning sommoderaterna begär och en utvärdering av en ganskany reform.Alla reformer måste följas upp innan man tillsätterutredning om en ny reform. Jag har därför väldigt litenförståelse för tanken på en utredning.En ny parlamentarisk utredning kommer att taganska . Det gjorde den förrautredningen. Om jag inte tar alldeles fel står ävenmoderaterna bakom det förslag vi har i dag.Att skuldsättningen är ett problem är vi ocksåöverens om. Därför har även vi i en reservationyrkat att man skall se över skuldsättningen och tafram vad det skulle kosta att avskaffafribeloppsgränsen.Att sedan , som sitter i , harfått en annan information än jag för tillfället har måvara hänt. Jag har inte de siffrorna som Hans Dauhar.Anf. 138 ():Herr talman! Det var riktigt uppiggande den härsena kvällstimmen att få höra en replikväxlingmellan och liberalerna.Men låt mig gå över till mitt anförande.All utbildning är god investering -- för den enskilde,för samhället och för framtiden. När vi i dagdebatterar SfU12 om studiestöd m.m. rör det sigom en mängd anslagsfrågor alltifrån studiehjälp tillgymnasieungdom, bl.a. i form avinackorderingstillägg, tillpensionärsorganisationers internatbidrag.Jag vill börja med inackorderingstillägg förgymnasieungdom. I reservation 1 föreslår vi enhöjning härav till lägst . och högst 2 330 kr.För föräldrar till barn i gymnasieskolan innebär detmånga extra utgifter, när utbildningsorten ligger sålångt från hemmet att barnen måste varainackorderade. Inackorderingstillägget täcker intealla merkostnader som uppstår nu när hyrorna stigitoch matkostnaderna ökat. Det är mycket cynisktatt, som socialdemokraterna gör, säga attföräldrarna kan betala de ökade hyres-, mat- ochresekostnaderna med eventuella skattesänkningar.De föräldrar det gäller bor i glesbygdsområden. Dehar inte fått särskilt stora skattesänkningar, ochdrabbas av höga avgifter och svårigheter att klarasin ekonomi.Risken är stor att många avstår från en utbildningsom under andra betingelser skulle ha valts. Dettabidrar ytterligare till att förstärka den sociala ochregionala snedrekryteringen beträffande gymnasie-och senare högskolestudier.För de ökade kostnader som den av oss föreslagnahöjningen av inackorderingstillägget kommer attmedföra vill vi anvisa ytterligare 10 milj.kr.Det studiemedelssystem som vi har sedan den 1januari 1989 har utsatts för mycken kritik. Genomsin konstruktion med bidragsregler,fribeloppsbestämmelser och låneregler är detsvåröverskådligt för den studerande. Det ger ocksåkraftiga marginaleffekter. Den kraftigaste kritikenhar gällt skuldbördan.Redan en normalutbildning vidhögskola/universitet ger en rejäl studieskuld.Största problemen får de grupper som har en långutbildning och en förhållandevis låg inkomst. Hiträknas många grupper som är mycket nödvändigaför samhället: personal på vård- och skolområdet,bibliotekarier, socionomer och präster. Åtskilligakommer aldrig att kunna återbetala studieskuldenunder sin förvärvsaktiva tid.Det nuvarande studiemedelssystemet infördes förbara . Trots detta behövs redannu en översyn.Centern var kritisk redan under utredningstidenoch påtalade vad som skulle komma med de bristersom fanns i systemet. Just skuldsättningenföranledde den starkaste kritiken.Centern har i kammaren utvecklatsin modell för hur ett bra studiemedelssystem skallvara beskaffat -- vi kallar det studielön. Eftersom vii dag är fyra partier som kräver en förutsättningslösutredning om studiemedelssystemet och om hurstudier i fortsättningen skall finansieras, nöjer jagmig härmed och yrkar bifall till reservation 6. Jagutvecklar inte närmare vår modell.Jag beklagar, liksom gjorde, attfolkpartiet liberalerna skiljer ut sig och inte kunnatansluta sig till oss andra. I annat fall hade vi här kunnat skicka en beställning om en omedelbaröversyn av det som är så angeläget för destuderande.Herr talman! Vuxenstudiestödet förekommer imånga former. Reglerna för tillämpningen ärmånga och ofta svåra att tolka. Därför är det bra attregeringen har beslutat företa en översyn avvuxenstudiestödet.Centern anser inte att det är rimligt att det särskildavuxenstudiestödet är differentierat på det sätt somgäller i dag.Den som är medlem i arbetslöshetskassa får högrebelopp än den som står utanför. Precis som BarbroSandberg säger här leder det ofta till att kvinnorsom varit hemma och vårdat barn och som ärkorttidsutbildade inte har möjlighet att få ettbelopp som täcker kostnaderna för studier ochövriga utgifter man har i samband med det. Detmåste utredas hur detta slår. Det har mycket storbetydelse för möjligheterna att rekrytera kvinnortill utbildning. Även det speciella barntilläggetanser vi bör utgå på lika villkor för alla. Får vi enannan beräkningsgrund med en jämnare fördelningav det särskilda vuxenstudiestödet skulle detbetyda att fler hade möjlighet att utnyttja det förstudier.Regeringen har föreslagit en höjning avkorttidsstudiestödet till . föreslårsocialdemokraterna och enytterligare höjning till . Det kan visserligenvara befogat. Det skall i så fall också gällagrundvux, servux och grund-sfi. Menfinansieringen tycker vi i är felaktig. Manskall inte omfördela inom vuxenstudiestödet. Detär just denna grupp som är korttidsutbildad ochsom behöver stöd till sina studier som nekas detsärskilda vuxenstudiestödet. Omfördelningenkommer att gälla en summa på 10,4 milj.kr. Vianser detta vara en felaktig prioritering av olikastuderandegrupper. Vi yrkar därför bifall tillpropositionen i denna del, vilket tidigare gjorts härav och liberalerna.I en pågående försöksverksamhet finns möjligheterför olika organisationer att kollektivt ansöka ominternatbidrag. anser att dennaförsöksverksamhet skall permanentas förhandikapporganisationerna.Med de begränsade resurser som står till buds anservi att vuxenstudiestödet skall begränsas till att gällastuderande i yrkesaktiv ålder. Vi tycker därförliksom liberalerna att pensionärerna påannat sätt bör få stöd för sin studieverksamhet,t.ex.