prot · GE09130 · 1991-06-12 00:00:00 — Det var helleraldrig någon målsättning.När det gäller detta och det som framställs avvänsterpartiet i motioner om att man skulle rikta inlöntagarfonderna på en satsning på vissa branscher'menar utskottets majoritet att frågorna, om de skalltas upp, hör hemma i den mer genomgripandeöversynen av AP-fondssystemet.I diskussionerna om löntagarfonderna är det baraatt konstatera att argumenten känns igen. De fannsi slutet av , ochunder hela 1980-talet.Jag kan inte låta bli att vända mig till med viss förvåning säga att jag inte förstår hurmoderaterna som satt med i borgerliga regeringarunder och , med deninställning som ger uttryck för,kunde vara med och anslå pengar till . Hur kunde ni med ekonomiminister vara med och anslå pengar till , som har precis samma reglemente somfjärde AP-fonden? anses varafondsocialisering, men går det attanslå pengar till om man sitter i majoritet iriksdagen. Det går inte ihop.Vi får därför se hur det blir om olyckan skulle varaframme och det blir en borgerlig valseger. Ni harhaft möjlighet att avskaffa fjärde AP-fondentidigare utan att ha gjort det. Jag tvivlar på att nihar kraft att avskaffa löntagarfondssystemet. Jaghoppas att det aldrig behöver bli aktuellt.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande nr 43.Anf. 133 ():Herr talman! Utvecklingen i länder som har drivitsocialismen till sin spets tyder inte på att mangenom en socialistisk ekonomi kan skapa trygghetoch välfärd för medborgarna. All erfarenhet visartvärtom att sådan trygghet och sådant välstånd barakan skapas i samhällen baserade påmarknadsekonomi.Det här betänkandet är ett uttryck för en vilja att tasteg i riktning mot ökade socialistiska inslag i densvenska ekonomin, och därför går folkpartietkraftigt emot det.Anf. 134 ():Herr talman! Jag skall börja med att gratuleraBjörn Kaaling till segern i fotboll mellansocialdemokraterna och oppositionen. Den segernunnar jag er.När det gäller AP-fonden tycker jag attsocialdemokraterna smyger litet grand i buskarna.Det finns inte bara en AP-fond. Det rör sig i självaverket om första till tredje AP-fonden som ärkopplade till ATP-systemet, fjärde och som köper upp aktier i svenska näringslivetoch de fem löntagarfonderna. inte tvivla på vilka åtgärder en eventuellborgerlig regering kommer att vidta när det gällerdenna löntagarfondssocialism. Den är diskuteradoch väl känd vid det här laget.Nu är det däremot mycket viktigt att vi sätter stoppför de nya tankegångarna om de nya femsuperfonderna som skall förfoga över ungefär 500miljarder krono, varav det skall vara tillåtet attköpa aktier för . Det gäller 300 miljarderkronor. Det samlade börsvärdet är 600miljarder kronor. Det svenska folket står i årets valinför en gigantisk socialiseringsrisk. Det tycker jagskall komma fram tydligt och inte döljas i ett sådanthär oansenligt litet betänkande om AP-fonden.Anf. 135 ():Herr talman! Jag vill också gratulera segern i fotboll. Av tradition brukar ni vinna denhär matchen, men vi kanske kan stärka musklernatill ett annat år och försöka få revansch.Löften och målsättningar kanske bara är tommaord när man talar om löntagarfonderna, det vet jaginget om. Från ledande håll blandsocialdemokraterna har man i alla fall talat om attdet här skulle vara ett sätt att få ut riskkapital tillolika områden som är regionalpolitisktprioriterade. Så har emellertid skett i mycket litenomfattning. Dessa fonder har inte heller någonuppgift att fylla. Precis som har sagtvill vi avskaffa dem så fort som möjligt.Superfonderna är gigantiska, och det blir fråga omen stor maktkoncentration som den svenska statenkan utöva på näringslivet. Det är inte bra. Får mani stället många aktörer, ett spritt ägande och ettenskilt ägande i vårt näringsliv förstärks det och blirmycket mera vitaliserat än vad det är i dag.Vi hade en diskussion här i kammaren bara förnågon vecka sedan om privatisering av statligaföretag. Våra ställningstaganden är således mycketkända, och vi kanske inte behöver öda mera tid pådetta . Vi får återkomma litet längre fram.Anf. 136 ():Herr talman! Jag var inte beredd på att gå in inågon stor AP-fondsdiskussion, och jag tycker inteatt detta betänkande motiverar det. Vi kan sparadetta till valrörelsen och diskutera i valdebatterna.Men jag skulle vilja höra från vilketintresse regeringen tror föreligger blandpensionärerna för att AP-fonderna skall få tillfälleatt handla med terminer och optioner, somegentligen är den enda praktiska förändring somkommer att ske. Tror och har hannågot underlag för att pensionärerna tycker att detär en önskvärd reform?Anf. 137 ():Herr talman! Till vill jag bara sägaatt det betänkande vi nu behandlar inte gäller detsom vill beteckna som superfonder.Det är, som säger, fråga om en ganskaliten justering av AP-fondernas verksamhet. Tyvärrhar vi inte fått majoritet i utskottet för hela denlinje som regeringen har föreslagit. Det hade varitbra om vi hade fått det. Jag vill bara påminna KarinFalkmer om att det inte handlar om några störreförändringar.I reservation gör man sig till tolk förlöntagarna och pensionärerna. Jag vet inte varförLars anser sig kunna företräda löntagarnanär han säger att de inte är intresserade av att derasgemensamma pensionssparande satsas i utlandeteller här hemma i form av optioner eller terminer.Jag tror att jag lika väl som kanföreträda löntagarkollektivet. Det finns säkertmängder av löntagare som är innerligt less på attderas gemensamma pensionssparande skallbehandlas på ett annat och mera begränsat sätt änvad bolag som förvaltar pengar som sparas i privatapensionsförsäkringar har möjlighet till.Anf. 138 ():Herr talman! Det är de större förändringarna medAP-fondssocialiseringens fortsättning som väntarrunt hörnet som är så oroande. Det blir fråga omstora ingrepp i marknadsekonomin omsocialdemokraterna får möjlighet att genomdrivadet de har planerat. säger att viinte diskuterar detta . Tar ifrån de planer som rör sig isocialdemokraternas och LOs environgerbeträffande förändringarna av AP-fonder ochlöntagarfonder mot fem superfonder?Anf. 139 ():Herr talman! , jag och miljöpartiethar naturligtvis inte resurser att undersöka vadpensionärerna vill när det gäller placeringen avderas pensionspengar. Men jag känner jupensionärer. De är ett försiktigt och konservativtsläkte, och de är förmodligen inte särskilt roade avden här options- och terminshandeln, som faktiskti någon mån har kommit vanrykte efterStadshusaffärer och andra spekulativa affärer ochsom förmodligen inte kan höja avkastningen påAP-fonderna särskilt mycket. Regeringen harbetydligt större resurser och skulle ha kunnatundersöka vad pensionärskollektivet verkligen vill.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )10 § Sammanslagning av bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen, m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU44 Sammanslagning avbankinspektionen och försäkringsinspektionen,m.m. 1990/91:117 och prop. 1990/91:100delvis).Kammaren biföll tredje vice talmannens förslag attnäringsutskottets betänkande NU44 skulle avgörasefter endast en bordläggning.Anf. 140 ():Herr talman! Som en följd av den branschglidningmellan banker och försäkringsbolag, somdebatterades , slås nubankinspektionen och försäkringsinspektionensamman till en ny myndighet, finansinspektionen.Vi moderater accepterar detta men har i tvåreservationer gett uttryck för en viss kritik.I reservation 1 efterlyser vi ett klarläggandebeträffande ansvarsfördelningen mellanriksbanken och finansinspektionen. I reservation 3pekar vi på finansinspektionens viktiga roll för attfrämja konkurrensen på de finansiellamarknaderna.Detta är något som regeringen tycks ha förbisettinför sitt förslag om tillskapande avfinansinspektionen. Vi anser attfinansinspektionens uppgift somkonkurrensvårdande myndighet måste lyftas fram.Herr talman! Jag ställer mig bakom de moderatareservationerna men avstår från att ställa någotyrkande.Anf. 141 ():Herr talman! I finns det mångakombinationer, långt fler än dem man tänker sig. Idetta betänkande förekommer en av de merovanliga, för att inte säga den nästan allraovanligaste. I en fråga har det väckts motioner frånvänsterpartiet, från enskilda socialdemokrater ochfrån moderata samlingspartiet. Dessa motioner gåralla i samma riktning, och det är väl inte så vanligt.Icke desto mindre är det en viktig fråga dessamotionärer har tagit upp. Det gäller den turbulens,den oro, som rått på finansmarknaden och som harlett till att banker och kreditinstitut har gjortmycket stora kreditförluster. Detta i sin tur har letttill att bankerna stramat åt sin kreditgivning myckethårt.Vem är det som har drabbats av detta? Jo, det ärsvenska småföretagare och svenskaunderleverantörer som har fått bära bördan av deförsyndelser som har gjorts på finans- ochkreditmarknaden. Det är olyckligt, speciellt i detkonjunkturläge som vi har , att denna mycketviktiga bransch får bära dessa tunga bördor.Det är mot den bakgrunden vi skall se dessamotioner och reservationerna 4 och 5 till dettabetänkande. Med tanke på kammarensarbetsbörda nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation 4, men jag ställer mig naturligtvisbakom reservation nr 5.Vi skulle ha behövt en längre och mergenomgripande debatt i detta ärende. Men medtanke på kammarens arbetsbörda avstår jag från ensådan debatt, men till kommande höstriksdag ärdetta en av de absolut viktigaste frågorna att ta tagi, dvs. att omöjliggöra att fel begångna inom enmarknad skall få bäras av svenska småföretag. Detär en orimlighet, och därför krävs det en skärptkontroll över finansinstituten och en uppstramningav bankinspektionens förutvarande verksamhetliksom en bättre kontroll på finans- ochkreditmarknaden.Anf. 142 ():Herr talman! Som mycket riktigtpåpekade finns det all anledning att efterfråga enskärpt kontroll över bankverksamheten ochfinansverksamheten efter kreditförluster på 15miljarder , varav 5 miljarderdrabbade den svenska staten direkt genomNordbankens fallissemang. 15 miljarder är avBNP. När man diskuterar ekonomisk tillväxt anserman att av BNP är någonting ganska viktigt.Detta ärende gäller ju frågan huruvidaförsäkringsinspektionen och bankinspektionenskall slås samman. För ett par dagar sedandiskuterade vi branschglidningen mellan bank- ochförsäkringsverksamhet liksom att banker ochförsäkringsbolag skulle kunna bilda gemensammakoncerner. Likaledes liberaliserades bankernasregler i ett flertal avseenden. Detta ökarnaturligtvis riskerna inom den här verksamheten.Verksamheten blir mer mångfasetterad, ochföretagen blir större och mer svåröverskådliga.Detta motiverar naturligtvis en förstärkning avbankinspektionen och försäkringsinspektionen.Detta motiveras även av de förluster som jag nyssnämnde.Man kan naturligtvis säga att branschglidningenkräver ökad sakkunskap av inspektionerna inombåde verksamhetsområdena, och det motiverar dåen sammanslagning. Alla skall kunna allt, någotsom inte är så lätt. Det kravet riskerar att försvagainspektionernas möjligheter. De skall förstå sig påbank, försäkring, leasing och factoring. Detta visarbara ytterligare ett skäl till det ställningstagandesom gjorde när vi avvisade regeringensproposition /91:154 om den nyabanklagstiftningen.Nu kan man säga att olyckan har skett. Riksdagenbiföll utskottets förslag. Beslutet ombankreglerna framtvingar en sammanslagning avdessa båda inspektioner. Det är möjligt att det ärså, men å andra sidan har beslutet ännu inte trätt ikraft, och så länge det finns en möjlighet attförändra det, står vi fast vid vår principiellaståndpunkt. Det är bättre att ha två inspektionersom är specialiserade än att ha en, liksom att det ärbättre att ha banker specialiserade påbankverksamhet och försäkringsbolagspecialiserade på försäkringverksamhet.Herr talman! Jag står bakom reservationerna 1 och4 men nöjer mig med att yrka bifall reservation nr 1.Reservationerna 2 och 4 har vi inommiljöpartigruppen inte hunnit diskutera, men jagkan tänka mig att det är åtskilliga miljöpartistersom anser att även dessa reservationerna börstödjas. De utgör en förstärkning avutskottets egna uttalanden, som kanske inte skadar.Herr talman! Detta är mitt sista anförande i dennakammare, och jag vill avsluta det med att framföraett tack till alla med- och motdebattanter föruppfriskande debatter, som tvingat mig att skärpamina argument och klargöra miljöpartietsståndpunkter.Jag vill också framföra mitt tack tillutskottskansliet, som jag nog har berett mer besvärän de flesta utskottsledamöter. De har alltid buritdenna plåga med gott humör och stortjänstvillighet. De har lärt mig mycket när jagensam och utan förkunskaper kastades in iutskottet som representant för ett parti utanriksdagserfarenhet.Tacket går först och främst till , som jagser sitter här i kammaren , vilket gläder mig.Jag lärde känna som ung student i här i Stockholmoch fick redan då respekt för honom. När jag sedanåtersåg honom i näringsutskottet har minrespekt vuxit mycket och är förenad med stortacksamhet.Men tacksamheten riktar jag också till UlfRenberg, , och nusenast . Samarbetet med dem harvarit ett ständigt nöje. Jag vet att jag har varitbesvärlig och kanske nöjet ibland bara har varit påmin sida. Detta förstärker min tacksamhet. Jag berLars framföra detta tack till dem.Anf. 143 ():Herr talman! En sammanslagning avbankinspektionen och försäkringsinspektionen myndighet som föreslås i en proposition frånregeringen får nog ses som en rationell åtgärd.Utskottet tillstyrker förslaget att dessa tvåmyndigheter slås samman under beteckningen''finansinspektionen,'' även bokföringsnämndenskansli föreslås inordnas under den nyamyndigheten. Detta har vi en ganska bredmajoritet i utskottet för.Utskottsmajoriteten anser att den branschglidningsom påbörjats och som kommer att fortsätta medden nya bankrörelselagen som antagits avriksdagen, kommer att innebära att gränsen mellanbank- och försäkringsverksamhet löses upp.Utskottet anser i likhet med regeringen att den nyatillsynsmyndigheten blir mer flexibel och effektiv ien samlad myndighet. En samordning av resurser,metoder och aktiviteter talar för en bra tillsyn pådet finansiella området.Sammanslagningen får emellertid inte gå ut övernågon viktig funktion hos de nuvarandemyndigheterna. Utskottet vill med det betona atttillsynen inom försäkringsrörelsen ej får blieftersatt. Det är angeläget att myndigheten ägnarstort intresse åt livförsäkringsrörelsen, vilken haratt bygga upp och förvalta stora kapitaltillgångar.Herr talman! Ett antal motioner har väckts medanledning av propositionen, men även någramotioner från allmänna motionstiden.Vid utskottsbehandlingen har några av motionernalett till reservationer. har i sin motionoch reservation i vanlig ordning yrkat avslag påpropositionen. Detta avslag får ses som normaltutifrån grundsyn på det svenskasamhällets utveckling.Moderaterna och har i en reservationyrkat på att skall göra uttalande ombättre samordning och ansvarsfördelning mellanriksbanken och finansinspektionen.Karin Falkmer, det finns en utarbetad praxis ochdet framgår av propositionen att man ämnarutveckla formerna för samråd mellan olikamyndigheter. Någon reservation är inte motiverad.I en annan reservation vill man ge till känna att dennya myndigheten skall spela en aktiv roll för attfrämja konkurrensen på den finansiellamarknaden.Utskottet anser att tillsynsmyndigheten, såväl i singamla roll som i sin nya, har den uppgiften.Vänsterpartiet har i två reservationer betonatbehovet av att dels skärpa kontrollen överfinansinstituten och dels att en granskning avbankinspektionens tillsynsverksamhet sker.Här har regeringen genom en utredare startat enkartläggning av den finansiella kris somfinansbolagen råkat ut för. Där ingår även en analysöver bankinspektionens agerande. Därför ärreservanternas krav redan tillgodosedda.Med det anförda herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer, som fogats till detta betänkande.Anf. 144 ():Herr talman! sade att vi i vanligordning yrkat avslag. Det har vi kanske gjort iganska många fall när det gäller den finansiellaliberalisering som socialdemokratin med storförkärlek har ägnat sig åt. I detta fall har vi litetsvårt att se att inspektionen skall kunna bli bättreoch effektivare när den får ett betydligt större ochmera svåröverskådligt pastorat att sköta, där mandå blir tvingad att förstå sig på betydligt flerverksamheter än tidigare.Erfarenheterna av de problem som rått påkreditmarknaden pekar inte precis påatt det är den sortens utveckling som är önskvärd.Annars har vi, som borde framgått avenergidebatten här, gärna kommit med mångapraktiska och konkreta förslag som ingalunda ärnejsägeri utan i högsta grad jasägeri.Anf. 145 ():Herr talman! Jag vill till medge atthan har varit en flitig debattör och flitig reservant.Men jag måste säga att vi i utskottet haft svårt attförstå grundsyn, som han ofta talarom i dessa debatter.Detta fall gäller bankrörelselagen och förändringari den finansiella sektorn, den svenska marknadenslitenhet och den utveckling som är på gång. Dåmåste man ställa frågan: Är det tillbaka till den lillabankverksamheten som procentaren hade som niförsöker driva det svenska samhället?Jag vill också gärna säga att detta är min sista debattmed . Jag vill tacka honom för hansdebattflitighet och hans oerhörda engagemang iutskottet.Anf. 146 ():Herr talman! Jag får tacka tillbaka till LeifMarklund. Vi vill inte komma tillbaka till något1800-tal, men vi är oroliga för den väldigt snabbaliberaliseringstakt som har rått inom bank- ochkreditväsendet både nationellt och internationellt.När man erfar att det handlas med valutoröver gränserna för hundra gånger mer pengar änsom svarar mot de varor som strömmar övergränserna, misstänker vi att den finansiellaspekulationen har gått till överdrift. Där menar viatt man behöver sätta till vissa bromsar. Manbehöver nog ha litet mera svångrem och litetmindre svängrum.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )11 § Ekonomisk reglering av äldrereformenFöredrogssocialutskottets betänkande1990/91:SoU25 Ekonomisk reglering aväldrereformen (prop. 1990/91:150 delvis).Anf. 147 ():Herr talman! beslöt den 13 december1990 om riktlinjer för en omfattande reformeringav den svenska äldrevården.Moderata samlingspartiet reserverade sig motbeslutet eftersom det i huvudsak endast innebär enorganisatorisk förändring. De äldres situationpåverkas inte nämnvärt. Vi riktade stark kritik motuppläggningen av de finansiella systemen ochavsaknaden av ett rikstäckande solidarisktbetalningssystem i form av en allmänsjukvårdsförsäkring.I kompletteringspropositionen redovisarregeringen sina förslag till ekonomisk reglering aväldrereformen. Eftersom förslagen bygger påprinciper som vi inte kan godta avvisar vi förslagettill riktlinjer för den ekonomiska regleringen. Avsamma skäl avvisas de därtill fogade lagförslagen.Vid nyssnämnda tidpunkt beslutade riksdagenockså om särskilda bidrag för att stimulerautbyggnaden av gruppbostäder för åldersdementaoch psykiskt utvecklingsstörda samt alternativaboendeformer för psykiskt sjuka och fysiskthandikappade. Regeringens förslag i detta ärendehade föregåtts av en beställning från ,som moderata samlingspartiet hade medverkat till.I den delen var riksdagsbeslutet enhälligt. Deanslagsförslag som med anledning härav läggs frami propositionen kan därför godtas.Den ekonomiska regleringen av äldrereformenomfattar betalningsströmmar till ett sammanlagtvärde av ca . Enligt uppläggetskall det hela bli ett nollsummespel. Landstingenskostnadsminskningar antas bli lika medkommunernas kostnadsökningar. Risken förkostnadsdrivande effekter är dock mycket stor. 20miljarder låter sig inte omstruktureras så lätt!Landstingens verkliga kostnader för den överfördaverksamheten är sannolikt lägre än densjälvkostnad kalkylerna visar. Det beror på att del av landstingens självkostnader är av fastnatur och/eller avser försörjningsenheter somutnyttjas av såväl långvård som annan verksamhet.Kostnaderna för långvården delas nu solidariskt avmedborgarna inom ett landsting i förhållande tillekonomisk bärkraft.Efter reformens genomförande -- enligtriksdagsmajoritetens beslut -- skall varje kommunfinansiera sin egen långvård. Det betyder attkommuner med stor andel gamla får högreekonomisk belastning än de som har liten andelgamla.I propositionen föreslås att detta skall korrigerasmed hjälp av ändrade statsbidrag och andrafinansiella åtgärder. ändras emellertidden relativa andelen äldre. Det torde då krävakontinuerliga bidragsändringar m.m., medåtföljande växande byråkrati. Det kommer inteheller att finnas någon garanti för att kommunernablir likvärdigt behandlade.Med ett sjukvårdsförsäkringssystem som grund förreformen -- enligt det moderata alternativet --undviks dessa byråkratiska irrgångar, och man får istället ett rikstäckande och rättvisande system förfördelning av kostnaderna för äldresjukvården.Regeringens åtgärder leder knappast till attvalfriheten vidgas, eftersom det enda som sker äratt huvudmannaskapet för en del av äldrevårdenförs över från en monopolorganisation till enannan. Regeringens förslag innebär inte heller attvårdpersonalen får bättre arbetsförhållanden.Genom att dela primärvården splittras en på flerahåll väl fungerande organisation. Detta är någotsom personalen med goda skäl har svårt att förstånyttan med.Herr talman! Det delade huvudmannaskapetmellan kommuner och landsting gör att mångaäldre kan råka illa ut, om de tvister som uppståttmellan huvudmännen fortsätter. Äldrereformen,med den uppläggning som regeringen valt, innebäratt gränskonflikterna ändrar form, men de lösesinte.Regeringen bedömde redan då den ursprungligapropositionen lades fram att risken för konfliktervar så stor att en särskild delegation måste tillsättasför att lösa tvister rörande vilka sjukhem som skallföras över, vilka vårdinrättningar som skallomfattas av betalningsansvaret, volymförändringari landstingens verksamhet samt beträffandekostnadsberäkningarna.De farhågor vi då gav uttryck åt har dess värrebesannats. Tvisterna blev många och långvariga.Närmare 600 tvister mellan kommuner ochlandsting har hänskjutits till den särskildatvistedelegationen. har, sedankompletteringspropositionen lades fram, fått mottaett stort antal skrivelser från kommuner ochlandsting med kritik såväl mot enskilda beslut avtvistedelegationen som mot socialdepartementetsberäkningar.Det är ytterst tveksamt om en så stor förändringskall kunna ske på ett korrekt och bra sätt underden korta tid som regeringen har tänkt sig.Reformen blir både felaktig och ofullständig,eftersom den bygger på felaktiga förutsättningaroch principer.Monopolsituationen måste brytas, inte enbartorganiseras om. Finansieringsansvaret måste blisammanhållet och skilt från verksamhetsansvaret.Huvudmannaskapet, i bemärkelsen ansvaret för atterforderliga resurser finns, skall varasammanhållet. Verksamheten, däremot, skallkunna bedrivas av många olika vårdgivare.Det är de äldres och de sjukas villkor som skallforma vården och omsorgen. Det ligger en stortrygghet i att kunna utöva ett eget val, och detkräver en ändrad syn på vad som ligger i begreppethuvudmannaskap. betyder det att landstingetoch kommunen finansierar och i egen regiproducerar vård eller omsorg. Huvudmannaskapetborde i stället ses som ett yttersta ansvar för att allahar tillgång till nödvändig vård eller omsorg, menverksamheten skall kunna bedrivas av många olikavårdgivare på lika villkor. Ett huvudmannaskap föräldrevården och äldreomsorgen utformat enligtdessa principer kan sammanföras och ligga hosprimärkommunerna. Då tas alla goda krafter tillvara genom att enskild och offentlig verksamhetverkar på samma villkor.Det system för ett inomregionaltskatteutjämningssystem som föreslås ipropositionen är ett steg mot en ökad reglering avkommunernas verksamhet. Detta bäddar för nyatvister. Det gäller att hålla sig inom de ''rätta''ekonomiska ramarna för att inte gå miste ompengarna, eller för att slippa ge ifrån sig pengar tillandra kommuner.