prot · GE0954 · 1991-01-24 00:00:00 — Likafulltligger ärendena stilla i byråkratins famn ,medan de människor som har sökt tillämpning avdispensen lämnas med sina problem.Det är klart att finansministrar har mycket att göra,men en av de viktigaste uppgifter som enfinansminister har är också att tjäna de människorsom ansöker om hans beslut. På den punkten harfinansministern, vem det nu än är -- någon av hans företrädare -- verkligenallvarligt svikit de sökandes rätt.Interpellationssvaret ger skäl att även peka påomständigheter som kan debatteras litet merprincipiellt. Jag vill gärna ta tillfället i akt att göradet.Vi har här en lagstiftning , vars innehållsedermera utfyllts, som vi kan kalla det för, avpraxis. Detta är ett förhållande som vi ser väldigtofta inom skatterätten. Skatterätten kan ju inte --by definition eller i sig själv -- vara heltäckande.Den måste använda generella begrepp ochbestämningar. Det leder till att man får en utfyllnadi praxis, vilket i sin tur gör att det väsentligastekravet på en rättsstat -- förutsebarheten -- gårförlorat. Den skattskyldige förmår inte förutselagens innehåll i och med att inte lagstiftaren drargränserna utan den kommande praxisen.Det är, vill jag säga, acceptabelt. Det hör till spelet.Det går inte att skriva heltäckande skattelagar.Jag vill dock gärna höra statsrådet på ett förslag som kommer upp här iriksdagen och som är väldigt bra attdebattera just med utgångspunkt i denna situation,nämligen den omvända generalklausulen, dvs. enlagstiftning som på samma sätt somskatteflyktsgeneralklausulen sade att i de fall enefterkommande tolkning ledde till icke förutsebaraförändringar av skattelagens innehåll skulleskattelagen tolkas till den skattskyldiges förmån.På detta sätt skulle man med ett enkelt, generelltverkande drag åstadkomma balans mellan de tvåparterna i skatteprocessen, en balans som förnärvarande haltar. Jag antar att statsrådet delar minuppfattning om det. Det vore intressant med någrakommenterar kring den principiella frågan.Sedan vill jag gärna ta upp ytterligare två saker avmindre väsentlighet. Statsrådet pekar på att vissakopplingar skulle ha förekommit mellanbetänkandet och dessa ärenden. Detskulle vara förklaringen till att det tog attavgöra dem, om de nu avgörs 1991.Det vore värdefullt att få veta vad det var förkopplingar. De måste ha varit oerhört svåra att taställning till, eftersom de fick ligga så länge innande blev belysta.Till sist, statsrådet , kan vi inte bli ense omen dag när det här skall vara färdigt? '''',står det. Skulle jag kunna få föreslå att statsrådetpreciserar till ''före '', så att desökanden har något att hålla sig till?Anf. 18 Statsrådet ():Herr talman! påpekar att en delärenden har legat . Det må varariktigt i vissa fall. Jag vill konstatera att den tid jaghar haft på mig som ansvarig i regeringen förskattefrågor är knappt ett år.Orsaken till dröjsmålet har jag angivit redan isvaret. Det är kopplingar till arvs- ochgåvoskattekommitténs betänkande, vilka tar upp dehär frågorna. Vi har inte behandlat dem ännudärför att andra, ännu större och svårare frågor harhaft högsta prioritet och, som välkänner till, har dominerat den skattepolitiskascenen . Det är ävenkopplingar till den stora skattereformen som harvarit ett skäl till väntan, eftersom det finns sambandmed hur man skall betrakta värdering av tillgångaroch skulder och hur man skall utformakapitalbeskattning. De frågorna har nyligenavgjorts, och besluten har trätt i kraft. Det gör attvi nu på ett annat sätt än har en grund föratt ta itu också med resterande frågor.Jag håller med om att det är önskvärt medförutsebarhet i skattesammanhang. Som NicGrönvall också är väl medveten om och delvisberörde i sitt inlägg är det naturligtvis omöjligt attuppfylla det önskemålet till alla delar.Lagstiftningen är generell till sin karaktär; den kaninte i alla delar skapa klarhet i förväg. Det skertolkningar och utveckling av praxis. Det är denverklighet man får leva med.Jag vill ändå erinra om att regeringen harlagt fram en lagrådsremiss som innebär vissa förslagtill förändringar när det gäller rättsnämndensverksamhet. Om förslagen genomförs är jagövertygad om att vi kan påskynda den process somsker via rättsnämnden och som berör deförhandsbesked som de skattskyldiga kan få denvägen.Slutligen vill jag säga att jag inte är beredd att nuange den exakta tidpunkt när dessa ärendenkommer att avgöras. Men jag kan upprepa vad jagsade i mitt svar om att jag räknar med att det skallske mycket snart.Anf. 19 ():Herr talman! Jag vill egentligen bara tackastatsrådet för hans sympatiska inlägg. Jag glädermig mycket över att statsrådet här säger sig förståbehovet av förutsägbarhet och vill verka för att denökar bl.a. genom innehållet i lagrådsremissen.Jag beklagar att vi inte kan få ett datum, men jagmåste å andra sidan acceptera att regeringar inte ärhandelsmän i vanlig mening. Anbud och accept ärinte begrepp som gäller i deras arbete, men jagräknar med att '''' verkligen skall varainom kort.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:116Anf. 20 Statsrådet ():Herr talman! Med hänvisning tillriksdagsordningen vill jag meddela attinterpellation nr 116 av omrikskapitalförsörjningen i svenskt näringsliv ej kan besvaras inom den föreskrivna tiden pågrund av arbetsbelastning. Jag har kommit överensmed om att besvarainterpellationen den 22 februari 1991.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:75 Importrutiner i ett datoriserattullförfarande, m.m.Motionernamed anledning av proposition 1990/91:65 Ändringi regeringsformen med anledning av ett europeisktekonomiskt samarbetsområde1990/91:K32 av tredje vice talmannen m.fl. (c)1990/91:K33 av m.fl. (v)1990/91:K34 av (fp)1990/91:K35 av m.fl. (mp)5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 23 januari1990/91:133 av () till statsrådetGöran om skolhälsovården:Förslaget att i ett nafs skära bort skolläkarna vidMalmö skolor är oöverlagt och kortsynt. Utanskymten av beslutsunderlag ellerkonsekvensbeskrivning föreslår man avekonomiska motiv besparingen. , den godastaden, hotar att bli först i landet att ståta med en sådrastisk, blint verkande åtgärd -- en skolhälsovårdutan läkarexpertis.Konsekvenserna är uppenbara för alla mederfarenhet från skolarbete, lärare och annanpersonal. Det är viktigt att skolläkaren som ankareoch med medicinsk sakkunskap och erfarenhetfinns till hands kontinuerligt som stöd på skolorna.Många barn/elever är socialt utsatta. Densociala nedrustning som det här är fråga om,drabbar dem. Som alltid är det de svagaste, mestsårbara, de i behov av att någon ser, upptäcker,stöttar, tröstar, hjälper på ett kvalificerat sätt, somkommer i kläm.Det är oövertänkt och hänsynslöst, förhoppningsvisett olycksfall i arbetet, att förgripa sig påskolläkarna och deras verksamhet på gräsrots- ochbarfotanivå, decentraliserad, nära, direkt, snabb,kontinuerlig.Att hänvisa till vårdcentraler vittnar omokunnighet om hur otillräckligt utbyggda dessaalltjämt är i Malmö.Med hänvisning till ovanstående vill jag tillskolministern ställa följande fråga:Vad ämnar regeringen vidta för åtgärder för atttillförsäkra eleverna en god skolhälsovård?1990/91:134 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om de sovjetiska judarna:Sönderfallet i har bl.a. lett till attpopulistiska och delvis fascistiska rörelser fått enomfattande och snabb spridning. I de många olikarörelser som finns, framför allt de s.k. pamjat-grupperna, återfinns två grundkomponenter:nationalism och antisemitism.Det sovjetiska samhället har alltid utövat en formav institutionell antisemitism gentemot sina judiskamedborgare, manifesterad bl.a. iutbildningsväsendet alltifrån att lärare missgynnatjudiska barn i betygssättning till rena hinder förjudiska studenter att studera vid högre lärosäten.Förföljelse av de judar som aktivt sökt utöva sinreligion, eller på annat sätt värna om den egnakulturen, har ofta tagit sig våldsamma uttryck:misshandel, avskedanden, arresteringar,fängslanden m.m. Allt detta har varit väl känt bådei det svenska och hosallmänheten.Samtidigt som denna institutionella antisemitismfinns kvar i , har dessutom en antisemitiskvåg uppstått, såväl i olika folkrörelser som Pamjatsom i attityder hos enskilda. Antisemitismen harvuxit i takt med det accelererande sönderfallet avden sovjetiska staten och de växande påfrestningarsom alla medborgare utsätts för.Det finns otäcka paralleller mellan 30-taletsTyskland och 90-talets . Vissa pamjatgrupperbär t.o.m. uniform, en del av dem har gamlatsaristiska uniformer, andra har mer hemmagjorda.Den öppna antisemitiska agitationen ökar, judarblir uppmanade att resa ''hem'' till , de blirutpekade som syndabockar antingen genom attkommunismen och alla dess illdåd skylls på judareller genom att kapitalismen skylls på dem. Detfinns ett starkt behov av en kollektiv syndabock förmatbristen och desintegrationen i . Judarnablir alltmer allmänt utpekade som syndabock, intebara i pamjatgrupperna utan också i de bredafolklagren. Parallellerna till nazismens födelse för60 år sedan är påtagliga.De sovjetiska judarna utsätts av dessa skäl alltoftare i vardagliga situationer för trakasserier ochsmädelser. När de köar för att köpa mat blir deibland utsatta för antisemitiska smädelser från sinakögrannar och det händer att de blir förvägradebetjäning i affärer. Företrädare för Pamjat fåröppet sprida rent antisemitisk propaganda på gatoroch torg.Ren fysisk förföljelse av sovjetiska judar skerdagligen. Judiska skolbarn misshandlas mångagånger av äldre elever i skolan utan att någon lärareeller annan personal ingriper. Det händer allt oftareatt judar misshandlas på öppen gata av antisemiter,utan att någon från ordningsmakten ingriper.Misshandeln har i vissa fall urartat till regelrättamord. Rädslan för pogromer är stor.Under de senaste två åren har ett par hundrasovjetiska judar sökt asyl i . En del har blivitmisshandlade. Några har suttit åratal i fängelse.Halva familjer har flytt av rädsla för fortsattförföljelse medan familjefadern sitter fängslad kvari . Några av barnen har synliga spår avmisshandel. Alla bär på en livslång historia avantisemitisk förföljelse.Gemensamt för dem alla är att de väntat på besked.De flesta väntar fortfarande på invandrarverketsbesked, några på regeringens efter att ha fått sinaasylansökan avslagen av invandrarverket. Några avdem har väntat i över på att ärendet skallavgöras av regeringen.Det förefaller som om regeringen har lagt desovjetiska judarnas asylansökningar på hög, iväntan på något. Frågan är vad regeringen väntarpå. I normala fall avgörs ett överklagande på enmånad, kanske längre.Invandrarverket förefaller också inväntaregeringens besked om överklagandena innan manfattar beslut om resten av asylansökningarna.Denna väntan är mycket påfrestande för deasylsökande, och måste göras så kort som möjligtav humanitära skäl.Den normala svenska inställningen i asylpolitikenär att varje fall skall bedömas individuellt. Det finnsdock oroande tecken på att man vid statensinvandrarverk anser att denna princip inte skallgälla för judiska flyktingar från Sovjetunionen.Uttalanden av typen ''riktiga judar åker till '',ger onekligen intrycket att judar som flyr tillSverige kollektivt anses diskvalificerade frånprövning, oavsett vilka förhållanden de flytt från.Detta tillsammans med att ärendena alldelesuppenbart lagts på is har skapat ovisshet omregeringens politik gentemot asylsökandesovjetiska judar. Såväl de svenska judiskaförsamlingarna som de asylsökande sovjetiskajudarna känner därför en stark oro.Jag vill därför fråga invandrarministern1. Hur bedömer invandrarministern den personligasäkerheten för de sovjetiska judarna i dagensSovjet?2. Gör invandrarministern den bedömningen attantisemitisk förföljelse, även i de fall den inte ärsanktionerad av statsmakterna, kan utgöratillräcklig grund för asyl?3. Av vilken anledning har regeringen avvaktatmed att fatta beslut om de asylsökande sovjetiskajudarna?4. Kan invandrarministern bekräfta att principenom individuell prövning av asylansökningar måstegälla även för judar som flyr från tillSverige?6 § Amälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 23 januari1990/91:354 av () tillstatsministern om det svenska fältsjukhuset vidGulfen:Eftersom försvarsminister inte villesvara på mina följdfrågor angående det svenskafältsjukhuset vid Gulfen, när han iriksdagen gav mig svar på tidigare ställd fråga, berjag statsministern om svar i ärendet.Bakgrunden till frågan är bl.a. att svenskafältsjukhus saknar skyddsanordningar motstridsgas. För den skull behöver tälten förses medsåväl gasfilter (C-skydd) som tätningsutrustning.Risken för att kan komma att användakemiska stridsmedel torde även beröra ett svensktfältsjukhus.Jag vill fråga statsministern när det svenskafältsjukhuset beräknas vara klart för avfärd, när detkan vara upprättat i krigsområdet och omanläggningen då är försedd med C-skydd ochtätningsutrustning.1990/91:355 av till statsrådet om invandrarverketsärendehandläggning:I TV 4s program Kalla Fakta den 22 januariframkom det att invandrarverket har vissa problemmed sina rutiner. Det tar innan handlingarregistreras. När handlingar flyttas mellan olikaavdelningar vet man inte alltid var de finns. Iblandförekommer det t.o.m., enligt verkets företrädare,att asylsökandes handlingar försvinner.Mot den bakgrunden vill jag frågainvandrarministern om regeringen är beredd attvidta åtgärder för att hjälpa invandrarverket attmodernisera sin ärendehantering.den 24 januari1990/91:356 av () tillbostadsministern om räntan på statligaombyggnadslån:Riksdagen beslöt (1988/89:BoUly, FiU 10)om en förändring av räntebidragsreglerna försådana ombyggnader av bostäder som genomförsmed statliga lån. I riksdagsbeslutet föreskrevs dockvissa undantag. Sålunda skulle den lägregaranterade räntan kunna tillämpas vid ombyggnadom det är motiverat ur sysselsättningssynpunkt.Det finns nu skäl för regeringen att i störreomfattning än använda sig avmöjligheten att öka ombyggandet av bostädergenom att av sysselsättningspolitiska skäl beviljaden lägre garanterade räntan, eftersomarbetslösheten för byggnadsarbetarna ökar. Idecember var av medlemmarna iByggnadsarbetareförbundets A-kassa arbetslösa;en ökning på bara enmånad. Situationen beräknas förvärras, inte minsti Norrlandslänen.Med hänvisning till det anförda vill jag ställaföljande fråga till bostadsministern:Ämnar regeringen av sysselsättningspolitiska skälmedge att den lägre garanterade räntan beviljas vidombyggande av bostäder i större omfattning ?7 § Kammaren åtskildes kl. 15.18Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.anf. 1 ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.