prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Medhänsyn till den omfattande sociala och regionalabetydelsen bör dock innan slutlig ställning tas tillassociationsformen analyseras om verksamhetenkan bedrivas inom ramen för en utveckadaffärsverksform. Frågan bör prövas men med siktepå att ny associationsform skall vara en realitet den1 juli 1992.Vi socialdemokrater anser att det är angeläget attinte äventyra den position som vi har vad gällerteletjänster och industri. Den teletekniskautvecklingen går entydigt i riktning mot ökad s.k.tjänsteintegration. Detta talar för en oförändradtelepolitik, som möjliggör för televerkskoncernenatt i samverkan med svensk industri fullt ut ta varapå den moderna teleteknikens möjligheter. Dettaär till gagn såväl för de svenska konsumenterna somför som industrination. Det är väsentligt attden svenska telepolitiken i sina huvuddragöverensstämmer med telepolitiken inom EG.Vi anser bestämt att televerkskoncernen bör ägasav staten och att även det krav som finns på statligtinflytande över verksamheten motiverar etthelstatligt ägande.Här finns det reservationer från samtliga partier.Jag väljer att kommentera den gemensammareservationen från och folkpartiet.Vi socialdemokrater vill slå vakt om ettsammanhållet televerk. Telekommunikationer ärett av de få högteknologiska områden där Sverigeintar en ledande position internationellt både viateleverkskoncernen och Ericssonkoncernen. Vårateletaxor är bland de lägsta i världen, nätet ärhögmodernt och driftsäkert, telefontätheten denhögsta i världen. De flesta i rikdagen torde varanöjda med denna situation. Men det är intefolkpartiet och . De föreslår att deneffektiva och väl fungerande telverkskoncernenförst skall brytas sönder och att därefter flertaletbeståndsdelar styckvis skall säljas ut. Detta innebärju en gigantisk kapitalförstöring. Hur stämmerdetta med och moderaternasambitioner att tillföra statskassan mycket pengargenom utförsäljning av statliga företag? Var finnslogiken?Enda motivet som anförs för denna styckning är attteleverkskoncernen har ett konkurrensförstegjämfört med andra företag. Man säger inte ett endaord om vilka fördelar en sådan åtgärd skulle få förkonsumenterna och för svensk teleindustri. Detsom inte finns är det svårt att tala om. Där finnskanske logiken!En huvudtanke hos reservanterna är att själva nätethos skall isoleras från övrig verksamhet.Med andra ord: integrerade tjänster skulle intekunna erbjudas kunderna. Sådana krav ställer niinte beträffande de konkurrenter som snabbthåller på att etablera sig i , senast Tele 2, därdet stora multinationella teleföretagetCable är en av de stora delägarna. Ligger logiken möjligen däri attförslaget att nu slå sönder kommer justvid den tidpunkt när Tele 2 på allvar försöker brytasig in på den svenska marknaden?Man kan inte som och folkpartietföreslår behandla , ochteleverket analogt och parallellt bara därför att dehar hand om var sitt nät. Det finns inga tåg, ingapassagerare och inget gods i nät. Detproduceras inte heller ''teletjänster'' i några få storaanläggningar som hos , för att sedandistribueras ut till förbrukande abonnenter via ettenda stamnät. Att avskilja ett ''nätverk'' som intefår tillhandahålla teletjänster skulle teoretiskt meninte praktiskt vara möjligt, om ''nätverket'' gavsmonopol på telenätsbyggande ochtillhandahållande i Sverige.Utan monopol kommer ''nätverket'' att anlitas avteletjänstföretagen bara på de sträckor där det intelönar sig för dessa att bygga eget nät. Hänvisade tillenbart ''magra'' områden skulle ''nätverket'' efterett fåtal år ha drivits till sådan olönsamhet att manbehöver statligt stöd för att invånare i mindre orteroch på landsbygden över huvud taget skulle kunnafå tillgång till några teletjänster. säger niatt det bör skapas bättre förutsättningar förföretagande i glesbygd. Var finns logiken?Ett sådant ''nätverk'' skulle inte heller ha någotstörre intresse av att utvecka ny teknik och nyalösningar, eftersom kontakten med användarnaskulle bli indirekt och det mesta av de ekonomiskaincitamenten skulle försvinna. ''Nätverket'' blir ettteletekniskt Skansen.Med er uppdelning, försäljning och privatiseringskulle de svenska kunderna inte få samma tillgångsom i andra länder till de nya teletjänster som nuutvecklas av teleindustrin världen över. Denteletekniska utvecklingen går entydigt i riktningmot alltmer sofistikerade nät, som erbjuder enmångfald av tjänster. Svensk teleindustri satsarmånga miljarder i forskning på dessa nya nät. politik försvinner den svenska teleindustrinsavancerade hemmamarknad och samarbete medteleverket, som har betytt så mycket förteleindustrins internationella slagkraft. Finns detdå några starka skäl för den industrin att stannakvar i ? Ni talar ju i olika sammanhang ombehovet av att stärka den svenska industrinskonkurrenskraft. Var finns logiken?Vi socialdemokrater bejakar helt den utvecklingmot ökad och fri konkurrens som sker påteleområdet. Men även på en fri marknad krävsvettiga spelregler. De svenska spelreglerna bör isina huvuddrag överensstämma med EGs. InomEG betonas dels konkurrens på lika villkor via s.k.öppna nätvillkor från de stora operatörernas sida,dels de stora operatörernas ansvar för att allahushåll och företag får tillgång till avanceradeteletjänster.Folkpartiet och är i andrasammanhang snabba att påpeka det angelägna i attSverige undviker lösningar som i onödan avvikerfrån EGs. På teleområdet byter man plötsligt fotoch driver en linje som helt avviker från övrigaEuropas. Var finns logiken?Era tankegångar är internationellt sett inte särskiltoriginella. De har diskuterats i flera länder, senast iAustralien. I samtliga dessa länder har dylikatankegångar förkastats som en orealistisk ocholämplig politik.Herr talman! Jag finner ochmoderaternas förslag vara ologiska och därmedobegripliga på en rad punkter. Det måste finnasmotiv som ni valt att inte redovisa. Är det alltförinsinuant om jag frågar: Varför?Anf. 145 ():Herr talman! Jag sade att skulle ha varit här. Om han hade varithär och om tiden medgivit, hade han säkert tagit enstark och häftig debatt med . Avskilda skäl, bl.a. en svår förkylning, avstår jag fråndebatt och hänvisar till att återkommer till detta ärende ochdå tar denna debatt med . 146 TOM ():Herr talman! frågade efter de skälsom gjorde att vi inte redovisade grunderna för våruppfattning. Jag nämnde dem i början av mittförsta anförande. Att jag inte nämner dem igenberor på tidsbrist.När tar upp frågan om ett statligtnät, vill jag göra jämförelsen med elnätet i Sverige.Där har vi en kombination av statligt verk,kommunala bolag, kommunala verk, ekonomiskaföreningar och börsnoterade bolag. Det fungerarpå ett alldeles förträffligt sätt. Även här har vi etttekniskt högtstående nät, som ger leveranssäkerhetmed hög kvalitet över hela landet. Statligt ägandeär inte en garanti för att så sker.Vi tycker också att konkurrensneutralitet är viktig.Därför vill vi bryta ned bolaget genomsärredovisning av de olika verksamheterna. Detgäller närmast Larm och TeleverketRadio, som har konkurrenter på marknden.Slutligen tycker vi att det är rätt onödigt attteleverket har i Teleinvestkoncernen 16 olika bolagmed mycket varierade och väldigt ofta mediokraresultat. Det finns ingen anledning för televerketatt via Teleinvest ägna sig åt fastighetsspekulativverksamhet. Det är anledningen till vi inte vill haden stora sammanhängande koncernen. Dessutomvill vi ha en börsintroduktion. Den garanterar trotsallt en viss insyn i verksamheten, vilket vi intehar.Anf. 147 ():Herr talman! Jag vill börja med att i stort settinstämma i allt det har sagt i sinkarakteristik av och synpå telepolitiken. Jag tycker att det var en mycketbra karakteristik, och det är märkligt att BirgerRosqvist får så tunna svar från de båda partier somgår in för att stycka sönder den televerksamhet somde tydligen inser behövs för att garanteraen viss minimiservice i landet. Det påstår de i varjefall.Till och andra som eventuellt råkarlyssna i den här sena timmen vill jag rekommenderaläsning av ett dokument som heter Vision 2000, ettframtidsscenario som är författat av någravisionärer på ,koncernplaneringen, och som är daterat januari1991.Jag har förresten skrivit en artikel om det härdokumentet, därför att jag tycker att det måste upptill debatt. Troligen kommer den att publiceras iveckan. Jag skall bara ta några korta rader ur dethär dokumentet för att visa också socialdemokrateratt det finns de inom utöver TonyHagström, chefen för , som har gettmoderater och folkpartister råg i ryggen i de kravde nu ställer.I Vision 2000 talar man om det läge som kommeratt vara för , , ochdess omgivning . är en region i ettintegrerat , och man säger: ''Deneuropeiska telelagstiftningen har långsamt blivitmer liberal, men fortfarande har den intenått den nivå som gällde i Sverige.Lagstiftningen är dock så flexibel att den tillåterländer som och att ha frikonkurrens på den grundläggande teletjänstentelefoni, något som ännu inte förekommer i alla deövriga . ''och vi som finns här kannaturligtvis inte anklagas för detta dokument. Menvar uppmärksam på som kommer att dehär planerna finns!Det jag läste upp ur den här visionen har inteavvisats av styrelse, såvitt jag vet. Niborde ha haft tillgång till det här materialet, ellerhur?Sverige skall alltså gå i spetsen och våga göra detThatchers gjorde och kritiserades förtidigt.Anf. 148 ():Herr talman! Först vill jag svara på en fråga somViola ställde i ett tidigare inlägg och somgällde behandlingen av de handikappade och derastillgång till grundläggande telekommunikationer.Det är utskottets uppfattning, och det framgår avbetänkandet, att även handikappade skall hatillgång till grundläggande telekommunikationer.Sedan till Tom , som talar om attsärredovisning behövs. Ja, men det finns ju. Deverksamheter som Tom nämndesärredovisas redan. Visste inte Tom det?Tom säger att mycket väl kanjämföras med det nät som distribuerar el. Jagnämnde i mitt tidigare inlägg att det inte går attjämföra teletjänster med den produktion somVattenfall eller vem det nu är framställer i ettkraftverk och sedan skickar ut över nätet.Telekommunikationer är ju inte beskaffade på detsättet att det produceras mängder av telefonsamtaloch andra teletjänster på ett ställe för att sedanskickas ut.Det är en orimlig liknelse när ni jämställerjärnvägsnät och elnät med telenätet.Tom nämnde också någonting omfinansverksamheten, att inte skall hållapå med den verksamhet som valsade omkring itidningarna . Att så skedde beroddepå en felaktig tolkning av ett pressmeddelande frånriksrevisionsverket, som totalt hade missförstått sinuppgift.Till en början anmälde revisorerna att de avsåg attinte meddela Teleinvest ansvarsfrihet förverksamheten. Jag var med på ett sammanträde därriksrevisorerna var närvarande, och efter detsammanträdet, när de hade lärt sig vad det helarörde sig om som de hade sysslat med i sittrevisionsarbete, stod det klart att de totalt hademissförstått sin uppgift.När revisionsrapporten sedan kom, stod detingenting om detta utan Teleinvests styrelsebeviljades full ansvarsfrihet för den tid somrevisionen omfattade. Det var riksrevisionsverketsrevisorer som fick gå med svansen mellan benen.Det här har jag nämnt för Tom . Jag kannämna det , för det är så som jag harsagt. Jag tycker att det är synd att den här frågan,som jag trodde var utagerad med detta, skullebehöva komma upp till diskussion ännu en gång.Den grundar sig på en totalt felaktig bedömningfrån några alltför nitiska och kritiska revisorer iriksrevisionsverket som var alltför angelägna ocksåatt gå ut i massmedia med revisionsuppgifter sominte var kollade.Anf. 149 TOM ():Herr talman! Jämförelsen med är inte sågalen som den låter. I det ena fallet gäller detstarkström, medan det när det gäller telefoner ärfråga om svagström. Men det är faktiskt även påstarkströmssidan ett rätt komplicerat nät.När det sedan gäller frågan om Teleinvest vill jaggärna läsa upp den revisionsberättelse som skrivitsför Teleinvest. Jag tycker att det kan ligga en visspoäng i att den förs in i protokoll. Denär dagtecknad , och där framhålls:Teleinvest AB har bedrivit verksamhetmed upplåning för placering, vilket enligt minmening inte är förenligt med dess bolagsordning.Detta är faktiskt en mycket hård skrivning från enrevisor, även om han i det här fallet inte gick sålångt att han avstyrkte ansvarsfrihet. Jag vill gärnaatt detta förs till protokoll.Anf. 150 ():Herr talman! Jag skall nöja mig med två frågor tillBirger Rosqvist, eftersom denne intekommenterade det som jag tog upp omVision 2000. Det står i förordet: Genom attscenariona målar upp en bild av en rimligt sannolikoch önskvärd framtid tjänar de sominspirationskälla för den kreativa dialog som ärnödvändig genom ett marknadsstyrt företag.Har tagit ställning till detta, ochvad tycker han i så fall?Anf. 151 ():Herr talman! Jag är ledamot av televerketsstyrelse, men den skrift som till har inte föredragits i televerketsstyrelse och har inte heller varit föremål för någonsom helst behandling eller beslut. Jag har alltså intei någon form yttrat mig om den. Jag måste erkännaatt jag har läst den bara litet ytligt. Jag har inte haftanledning att ta ställning till den på det sätt somViola kanske tror.Till Tom återigen om revisionen: Det höregentligen inte hemma i denna fråga omtelepolitikens utveckling, men faktum kvarstår attTeleinvests styrelse beviljades ansvarsfrihet för dentid revisionen omfattade. Några utlåningar hadeskett, och det blev en förlust i Nyckeln-affären,men den totala summan av vinster och förlusterslutade på vinster på åtskilliga miljoner kronor.Resultatet blev alltså positivt för Teleinvest. Manhade dessutom hållit på med detta i fyra utanatt någon hade anmärkt på det hela. Så länge somdet bara visade vinst godkände revisorerna dethela, men när det på ett ställe blev en förlust ipenningplaceringen hov en revisor upp sin röst.Men totalresultatet av denna finansiella affär blevett plus för dem som hade utfört kapitaltjänsterna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den11 juniKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas den 11 juni.14 § BordläggningFöredrogs och bordladesProposition1990/91:196 Ändring i lagen (1973:1199) omersättning från den internationella oljeskadefondenFinansutskottets betänkanden1990/91:FiU34 Statliga betalningar och postgirot1990/91:FiU37 Omställning och minskning av denstatliga administrationenSocialutskottets betänkande1990/91:SoU25 Ekonomisk reglering aväldrereformenUtbildningsutskottets betänkande1990/91:UbU21 Den statliga administrationen påutbildningsområdet, m.m.Trafikutskottets betänkanden1990/91:TU31 Fast förbindelse över Öresund1990/91:TU35 Fast förbindelse över betänkanden1990/91:NU43 Allmänna pensionsfonden1990/91:NU44 Sammanslagning avbankinspektionen och försäkringsinspektionen,m.m.15 § Meddelande om NU43 och NU44Anf. 152 TREDJE VICE TALMANNEN:Efter samråd med näringsutskottets presidium villjag meddela att jag kommer att föreslå attnäringsutskottets betänkanden NU43 och NU44skall avgöras efter endast en bordläggning.16 § Kammaren åtskildes kl. 23.10.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 6 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 39(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 67(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 121 (delvis)ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.