prot · GF0910 · 1991-10-15 00:00:00 — Men för de flestaföräldrar gäller att man vill ha barnomsorg inärheten av den plats där man bor och att barnetskall kunna gå tillsammans med de barn som hansedan skall gå i förskola och skola med. Utanförstorstadsregionerna finns det för föräldrarna ettdagis och inte mer, och det finns inte hellerutrymme för mer. Det är därför verkligen envalfrihet med modifikation som man talar om.Det finns ingenting som tyder på att det är justvalfriheten som är det avgörande, utan det ärbristen på barnomsorg som är det storaproblemet.Anf. 83 Socialminister ():Herr talman! Låt mig göra tre korta anmärkningartill detta.För det första tror jag att valfrihet är en viktig delav kvaliteten. Jag tror att alla föräldrar känner attde gärna skulle vilja få större valfrihet. Det äremellertid riktigt att den inte finns . Så långt ärGudrun och jag helt överens.För det andra är min erfarenhet att alternativ oftaär en framkomlig väg just när man kommer ut imindre bebyggda orter ute i glesbygden. Därfungerar inte de vanliga kommunala modellerna,men där kan t.ex. idrottsföreningar i samverkanmed föräldrar skapa bra alternativ för barnen. Attvi öppnar för fler alternativ kommer därför enligtmin mening i själva verket att lösa problem påmånga håll i där man inte har löstproblemen.För det tredje vill jag säga att barnomsorg ju ärsamhällsekonomiskt lönsamt och ingen belastningför stat och kommun. Därför kan kommunerna,även om det råder skattestopp, med gott samvetefortsätta att bygga ut barnomsorgen.Anf. 84 ():Herr talman! Jag tror att vi är överens om attbarnomsorg är samhällsekonomiskt lönsamt. Mendet är ändå en utgiftspost i den kommunalabudgeten. Svårigheten för kommunerna är att fåpengarna att räcka till, eftersom staten har dragit in mycket pengar förkommunerna och eftersom kommunerna dessutomi dag är belagda med skattestopp. Detta gör attkommunerna befinner sig i en mycket svårsituation.Många kommuner har löst problemet just när detgäller barnomsorgen genom att dra ned påöppettiderna, ha överinskrivningar och att erbjudat.ex. föräldrakooperativ inte som en valfrihet utansom ett tvång för föräldrar. Man säger tillföräldrarna att om de vill ha en barnomsorgsplats,får de lov att starta ett kooperativ. Dessa alternativär därför enligt min uppfattning ingen valfrihet,utan det är något påtvingat, som man väljer baradärför att inget annat står till buds och därför att detär det billigaste alternativet för kommunen.Jag menar därför att regeringen måste göra någotmycket konkret och aktivt om man skall få fart påutbyggnaden.Anf. 85 Socialminister ():Herr talman! Låt mig säga att valfrihet ärviktigt för föräldrarna, men att vi får fram fleralternativ är också viktigt av den anledningen attdet innebär en viss konkurrens i produktionen avtjänster på det här området. Jag är helt övertygadom att det på detta område liksom på andraområden där vi i praktiken har ett monopol,är fråga om ett slöseri med resurser. Detta går utöver de föräldrar som inte får barnomsorg. Vi harpå olika håll i många goda exempel på atten stark decentralisering av besluten inombarnomsorgen, ett eget budgetansvar och enskildaalternativ har lett till lägre kostnader. Detta ärsjälvfallet viktigt på ett område där det på senare århar funnits en tendens till starkt ökade kostnader.Anf. 86 ():Herr talman! Jag tror att socialministern känner tillatt köerna till barnomsorgen i väldigt mångakommuner har försvunnit som en följd av enkombination av olika faktorer. Det är fråga om delsförkortade öppettider, dels överinskrivningar, dvs.sämre kvalitet, dels ökade avgifter, vilket leder tillatt många föräldrar inte anser sig ha råd medbarnomsorgen och att det därför blir mer lönandeatt försöka ordna den på privat väg, att slussabarnen mellan olika bekanta eller far- ochmorföräldrar eller att hämta hem dem tidigare.Detta går ut över kvaliteten i barnomsorgen, ochdet går framför allt ut över barnen. Så här ser detut i väldigt många kommuner, och här är den storabristen att det över huvud taget inte finns en platsatt erbjuda. Skall man lösa detta måste det tillpengar.Jag undrar också hur socialministern ser på detfaktum att det finns ett enigt riksdagsbeslut som gårut nu . Jag antar att det vore på sinplats att riva upp det beslutet, eftersom det serväldigt illa ut att ha ett sådant riksdagsbeslut omman är medveten om att det inte uppfylls.Vi menar att det krävs en nyplanperiod, i vilken vi lägger fast hur vi skall uppnåfull behovstäckning. Det finns ju tydligen ändå enenighet om detta. Vi vill dessutom ha en lagstiftningsom ser till att detta verkligen blir gjort.Anf. 87 Socialminister ():Herr talman! Vi skall se till att behoven täcks såsnabbt som möjligt. Med det beskedet slutar jagdebatten, eftersom min erfarenhet säger mig attGudrun ändå alltid kommer att begärasista ordet.Anf. 88 ():Herr talman! Då skall jag väl göra det igen, så attjag inte gör socialministern besviken. Jag förväntarmig genast kraftfulla åtgärder från den nyaregeringen som gör att utbyggnaden av enkvalitativt bra barnomsorg kommer i gång ute ikommunerna.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1991/92:8 omnedskräpningen av stränderAnf. 89 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att motverkanedskräpningen längs stränderna samt för att gekommunerna det stöd som de behöver i det arbetesom uppstår.Låt mig inledningsvis konstatera att inte bara deninternationella sjötrafiken utan även bl.a. detrörliga friluftslivet bidrar till nedskräpningen längsstränderna. Naturvårdslagens förbud motnedskräpning gäller inom svenskt territorium ochgivetvis även för strandområdena längs våra kuster.Sverige ställer mycket höga krav på sjöfartenför att motverka förorening av stränderna och denmarina miljön. Problemet är snarareefterlevnaden.Sedan den 18 februari 1991 råder förbud motutsläpp av fast avfall från svenska och utländskafartyg i Nordsjö- och Östersjöområdena som enföljd av överenskommelser inom IMO,Helsingforsöverenskommelsen om skydd avÖstersjöns miljö och Nordsjökonferensen.Jag har förståelse för att kommunernas ansvar förstädning av stränder kan vara ekonomisktbetungande. Emellertid kan i vissa fall medel förmiljövårdsåtgärder som avsätts genompantsystemet för aluminiumburkar användas för attbidra till finansiering av kommunala insatser förstädning akuta nedskräpningssituationer.Avslutningsvis vill jag påpeka att det långsiktigaresultatet beträffande frågan om nedskräpningberor på den enskilda människans ansvar förmiljön.Anf. 90 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det var väl interiktigt vad jag hade hoppats, men väl vad jag hadeväntat. Jag är glad att det är en borgerlig ministersom nu svarar på denna angelägna fråga angåendeförhållandena för våra svenska kustbor,kustkommuner och miljön på de svenskastränderna och för dem som vistas här i andraangelägenheter. Kustkommunerna hoppas nu påkraftfulla insatser och hjälp. Därför välkomnar vivår nye miljöminister även till att svara vidfrågestunderna här i riksdagen.Trots överenskommelser mellan Nordsjöländernaom dumpning och nedskräpning, trots ett hårt ochkostnadskrävande arbete utfört av de bohuslänskakommunerna och trots beundrandsvärda insatserav ideella krafter, hinner man inte med att hållarent. Resurserna räcker inte till i något avseende,vare sig när det gäller ekonomin eller i fråga om attfå fram tillräckligt med ideellt arbete.Enligt BOSAM (), som på uppdrag avstiftelsen rent har undersöktnedskräpningen av stränder, är kustendär fyra gånger mer nedskräpad än övriga kuster iSverige. Detta gäller förmodligen hela västkusten.Denna rapport presenterades i början avseptember i år.Våra kuster håller på att bli inplastade, nedsmetadeoch överhopade av alla sorters skräp ochkemikalier, som båtägare av alla de slag vill bli avmed från sina båtar. De som utför dessa illdåd motvåra svenska kuster och framför allt harsäkert inte ens en tanke på att denna slapphetdrabbar förut hårt prövade kustkommuner, som fårta hand om skräpet eller göra rent efter dem.I detta sammanhang har jag utelämnat alldumpning av olja, som är en katastrof av helt annatslag när det drabbar våra kuster och som fårbehandlas på ett helt annat sätt.Rena stränder är en tillgång för kustborna självamen också en nödvändighet för att vi skall kunnabehålla den turism som vi så gärna vill ha kvar iSverige.Västkusten ligger illa till med tanke på de starkavästliga vindar och de starka strömmar som finns iSkagerrak och , vilka drar med sig allt somhamnar i vattnet.Jag vill fråga miljöministern: Vad tänkermiljöministern göra för att påverka människornasom ligger bakom nedskräpningen?Anf. 91 Miljöminister ():Herr talman! Jag tror att vi båda två är angelägnaom att hålla de förmaningstal som behövs för attmänniskor som vi kan nå skall göra det bästamöjliga av situationen.Det jag har ägnat mig åt är i första hand de reglersom man internationellt har kommit överens omoch som man använder för att försöka hanterasituationen. Precis som säger är del av föroreningarna sådant som driver in frånhavet. Det handlar om att även företrädarna förfärjetrafiken och båttrafiken i allmänhet skallkunna hantera sitt ansvar.Det vi gör konkret, utöver vad jag har nämnt, ärnaturligtvis att vi övervakar läget så att vi kan slålarm och hitta syndaren. Vi har i samarbete medDanmark och en ständig flygövervakningöver både och och för dendelen även över i enlighet medHelsingforsöverenskommelsen. Det är viktigt att vidå försöker nå dem som inte tar sitt ansvar och setill att också de får bära bördan av sin felaktigahandling.Anf. 92 ():Herr talman! Jag besökte för ett tag sedankustbevakningen. Vi fick i samband med entidigare fråga höra vilken betydelsekustbevakningen har i detta sammanhang. Man ärinom bekymrad över att man intefår de resurser man behöver för att ha möjlighet attövervaka även sådana här saker. När man frånkustbevakningen övervakar vatten serman nämligen stora områden som är nedskräpadeoch som med strömmarna rör sig in mot kusterna.Den utredning som har gjorts visar attnedsmutsningen på är betydligt värre änpå andra håll på grund av vindarna och strömmarnain mot kusten. Med tanke på detta kanske manskulle kunna göra någon speciell insats just fördessa kommuner, som alltså får betydligt mer avnedsmutsning än andra kommuner utefter densvenska kusten.Anf. 93 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill gärna instämma i denbeskrivning som ger.Västkustkommunerna har speciella problem. Jagvill också understryka hur viktigt det är attkustbevakningen håller ett öga på syndarna i dethär fallet, och man gör också ett mycket viktigtarbete i detta avseende.Om det skulle finnas möjlighet att inrymmaexempelvis insatser för strandstädning inom ramenför våra arbetsmarknadspolitiska åtgärder är jagför min del beredd att försöka främja detta. Menbåde och jag vet att sådana åtgärdermåste sättas in med utgångspunkt i detarbetsmarknadspolitiska läget. Finns sådanamöjligheter tycker jag att man skall pröva det föratt t.ex. bistå i en akut nedskräpningssituation.Anf. 94 ():Herr talman! Jag är mycket tacksam för det sistabeskedet. Det var en av de åtgärder jag hadehoppats att man i det arbetsmarknadspolitiska lägesom just nu befinner sig i skulle kunnatillgripa för att hjälpa kommunerna.Jag är också glad över att togs uppi debatten. behöver resurser föratt man skall kunna hjälpa till i den verksamhet somsyftar till att hålla våra kuster rena från dennedskräpning som kommer från våra grannländeroch som kommer med vindarna in mot bl.a.västkusten.Jag hoppas att miljöministern fortsätter att tänkapå dessa frågor. Detta är viktigt för våra kuster, ochvi vill alla ha rena kuster runt omkring Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1991/92:26 omÖresundsbronAnf. 95 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig om nyafakta har framkommit som visar att enÖresundsbros miljöpåverkan eventuellt ärförsumbar och att bron därmed kan byggas.Låt mig börja med att erinra om att kunskapernaom miljöförhållandena i och Östersjönökar successivt. Den miljöprövning som skallgöras innebär att all väsentlig kunskap ommiljökonsekvenserna av en Öresundsförbindelseskall tas till vara och beaktas.I regeringsförklaringen slås fast att det konkretaförslag till utformning av förbindelsen som skallutarbetas skall bli föremål för prövning enligtnaturresurslagen, miljöskyddslagen ochvattenlagen. En bred miljökonsekvensbedömningkommer därmed att ske. Detta är helt i enlighetmed det avtal med om byggandet av enfast förbindelse över som hargodkänt.Miljöprövningen skall gälla en fast förbindelsesregionala påverkan samt effekter på Öresund ochÖstersjöns miljö. Avgörande för bedömningen blirbl.a. att den s.k. nollösningen vad gällervattengenomströmningen mellan ochKattegatt kan säkerställas. Detta överensstämmerhelt med vad som regleras i den nyligenundertecknade , vilken förövrigt ligger på bord, rörandemiljökonsekvensbeskrivningar i ettgränsöverskridande sammanhang.Regeringsförklaringen anger också att respektenför det med träffade avtalet kräver attmiljöprövningen görs med största möjliganoggrannhet. I detta sammanhang skall även andrastater än och ha möjlighet attyttra sig om projektet.Med stöd av regeringsförklaringen och fattadebeslut i fråga om prövningen av den aktuellaÖresundsförbindelsen kan jag således bestämthävda att regeringen kommer att se till attmiljökonsekvenserna av denna förbindelsekommer att bli mycket grundligt utredda.Anf. 96 ():Herr talman! Jag vill också gratulera OlofJohansson till hans nya ställning som miljöminister.I våras när vi förde diskussionen om Öresundsbronkonstaterade flera av oss här i kammaren attÖstersjön har ett ytterst känsligt ekosystem som ärnära en kollaps och att vi kan drabbas av enoåterkallelig förstörelse av . Detviktigaste problemet är syre- och saltbalansen, somintimt sammanhänger med genomströmningengenom . Många bedömde då att det varomöjligt att åstadkomma den reducering avgenomströmningen som blir en följd av brobygget.Kväveutsläppen i ligger på ungefär 25kilo per hektar och måste enligt de flestabedömarna minskas till per hektar för att viskall klara försurningen. I vissa områden i ärnedfallet upp till per hektar. avgranarna är allvarligt skadade. Bly, svavel,koldioxid, ozon och kolväteutsläppen ökar.En rad forskningsinstitut -- däribland STU,havsforskningsföreningen och --ifrågasatte hela broutredningen. Flera viktigainstanser avstyrkte också. Jag har härcenterpartiets motion när det gäller propositionenom brobygget. Man konstaterade i denna attdet var ytterst oansvarigt och miljöfientligt avregeringen att föreslå ett brobygge. Har OlofJohansson ändrat uppfattning?Anf. 97 Miljöminister ():Herr talman! Som känner till så haren riksdagsmajoritet i numera, dvs. efterden där motionen, beslutat att godkänna ett avtalom en fast förbindelse över . Detsammagäller en folketingsmajoritet i . Det ärfråga om ett folkrättsligt bindande avtal mellan tvåstater. Jag antar att vi är överens på den punkten.Miljöprövningen återstår emellertid. Man kan haolika uppfattningar om huruvida vi har rätt systemi . Men är det ett faktum attregelsystemet är så här och att vi har tillämpat det.Frågan om projektets tillåtlighet avgörs i ienlighet med naturresurslagen och vattenlagen,medan prövningen enligt miljöskyddslagen handlarom de närmare villkor som behövs för miljön.Denna legala grund för miljöprövningen gällerbl.a. det i regeringsförklaringen angivna ochavgörande kravet att vattenströmningen mellanÖstersjön och kan säkerställas. Innanprojekteringen har redovisats och innan prövningarhar skett är det naturligtvis möjligt att göra olikabedömningar om miljökonsekvenserna. Det ärprecis det som har skett.Anf. 98 ():Herr talman! gjorde centerpartietsföreträdare bedömningen att det här är ett omöjligtprojekt ur miljösynpunkt. Man kan då välja olikastrategier för hur man skall agera som parti. Jagmåste konstatera att man i det här fallet ställer uppoch är beredd att i värsta fall administrera ettgenomförande, trots det motstånd man harhaft. Detta gör man trots att EG under sommarenhar skärpt kraven när det gäller villkoren för bronsgenomförande. Det har också krävts att andraalternativ skall utredas. Det gäller EG-parlamentets miljökommitté.Anf. 99 Miljöminister ():Herr talman! Jag är helt medveten om det BengtHurtig säger, nämligen att även EG har agerat ochhaft olika synpunkter i den här frågan. Vi harlyssnat till dessa synpunkter. Skulle man vilja ha eninternationell panel, vilket vi har inbjudit till iregeringsförklaringen, handlar det naturligtvis iförsta hand om strandstater. Ett par avde stater som är berörda ingår i EG. Skulle de ocksåvilja vara med i det här sammanhanget är jag förmin personliga del öppen på den punkten.Låt mig bara säga att vi naturligtvis har olika rolleri det här sammanhanget. Jag är nu ansvarig för denmiljöprövning som är ett beslut i endomstolsprocess. Detta medför att jag yttrar migmed utgångspunkt i regeringsförklaringen, ävenom det skulle vara lockande att ha en politiskdebatt med andra förtecken.Anf. 100 ():Herr talman! Jag konstaterar att miljöministern ärberedd att släppa in de krav som har ställt i den här frågan. Detinnebär att man också önskar en prövning av andraalternativ. Är det rätt uppfattat att regeringen i såfall skulle vara beredd att ge sig in på en sådanprövning?Anf. 101 Miljöminister ():Herr talman! Jag tycker att man skall ta en sak itaget och i rätt ordning. Det innebär attmiljöprövningen ger svaret på den fråga som BengtHurtig har ställt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalman att ajournera frågestunden till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.39 § Svar på fråga 1991/92:1 om den framtidapolisdistriktsindelningenAnf. 102 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig om jagtänker ta initiativ till att låta utreda frågor omsammanslagningar av polismyndigheter.Låt mig först säga att organisationsstrukturen inompolisväsendet har betydelse när det gäller bl.a.frågor om hur polisen på bästa sätt skall användasina resurser.Jag kan informera om att det pågårett översynsarbete inom regeringskansliet.Målsättningen är att lägga fram förslag tillförändringar i fråga om organisation och uppgifterpå alla nivåer inom polisväsendet.Syftet är att åstadkomma de förändringar som kanbehövas just för att de samlade polisresursernaskall kunna utnyttjas på ett mer ändamålsenligt ocheffektivt sätt.I uppdraget ligger bl.a. att se över den regionalapolisorganisationen. Det handlar främst om vilkaförändringar som kan behövas i fråga om polisensledningsstruktur och administrativa förhållandeninom länen.Jag vill tillägga att vunna erfarenheter visaratt den s.k. länspolismästarmodellen är denorganisationsform som bäst svarar mot de krav påpolisväsendet som ställs . Den visar att det ärmöjligt att genom samordning och samverkanuppnå en totalt sett effektivare polisverksamhet.Det är därför min uppfattning att den s.k.länspolismästarmodellen, i linje med vad riksdagenuttalat, bör införas i hela landet, sompolisväsendet övergår till systemet med treårigabudgetramar.Det finns i detta läge inte skäl att tillsätta ytterligareen utredning för översyn av de frågor som StenSöderberg tar upp.Anf. 103 (nyd):Herr talman! Fru minister!Undan för undan ställs krav på resursförstärkningtill polisen. Detta är bara en del av de problem sombeskrivs. Vad som är minst lika viktigt är attanvända resurserna på ett effektivare sätt. Dennuvarande organisationen av svensk polis, med central och lokal byråkrati som tar resurser,kan med rätta ifrågasättas. Den resulterar i attresurserna inte räcker till förebyggande, direktutredande eller övervakande verksamhet. Jag troratt polisverksamheten kommer att kosta ca 10miljarder kronor.Beträffande distriktsindelningen vill jag ge ettkonkret exempel. I den norra regionen har vi ettåklagardistrikt, åklagardistrikt, somomspänner polismyndigheterna i ,och en grannkommun. Det rör sig alltsåom tre polisdistrikt och ett åklagardistrikt. Man haren uppdelning på två domstolar, med en tingsrätt iJakobsberg och en tingsrätt i , somsvarar för och polisdistrikt.Detta är inte bra från resurssynpunkt. Flera distriktbehöver sammanföras så att det blir enöverensstämmelse mellan domstolensverksamhetsområde, åklagarmyndighetensverksamhetsområde och polisdistriktet för attdärigenom erhålla effektivitet. I t.ex. Sollentunapolisdistrikt innebär byråkratin att det sommartidfinns fler personer verksamma på det byråkratiskaplanet, på ledningsplanet, än vad det finns poliser iradiobilarna. Det är av det skälet som jag har tagitupp denna fråga.Anf. 104 Justitieminister ():Herr talman! Det finns en hel del intressant i detsom förde fram. I dettasammanhang kan jag också nämna att det har förtsfram tankegångar om att varje län skall utgöra ettdistrikt, en s.k. länspolismyndighet. Det kan i ochför sig kunna vara en organisationsform sominnebär många fördelar, inte minst med tanke påsamordningsvinsterna och möjligheterna att draner på den totala administrationen. Men jag är avden uppfattningen att ett införande avlänspolismästarmodellen i hela landet i mångt ochmycket tillgodoser de samordningsfördelar somkan rymmas inom modellen medlänspolismyndigheter.Vi bör i första hand avvakta en utvärdering avinförande av länspolismästarmodellen i hela landet.Om det skulle visa sig att det inte leder till avsettresultat, bör frågan om införande avlänspolismyndighet övervägas.Anf. 105 (nyd):Herr talman! Vad jag också efterlyst, fru minister,var en ekonomisk granskning av verksamheterna.De här byråkratierna är ju väldigt starka.Länspolismästare, polismästare och polisledningarslåss som djur och värnar sina verksamheter. Detskulle vara värdefullt att höra om man frånregeringens sida är beredd att ta in en oberoendekonsult, en ekonomisk expert, som kan se om detär vettigt ekonomiskt så som det fungerar i dag.Anf. 106 Justitieminister ():Herr talman! Jag har faktiskt inte uppfattat frågansom en fråga direkt om ekonomin. I mitt svar togjag upp frågan om oberoende experter ochpåpekade att med tanke på det utredningsarbetesom vi har finns det just nu inte skäl att tillsättaytterligare utredningar.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1991/92:12 om mutbrottAnf. 107 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omjag delar statsministerns uppfattning att de svenskamutbestämmelserna är ''kineseribestämmelser''som kan likställas med felparkering och om jag i såfall avser att ta initiativ till ändring avbestämmelserna.För mig är detta som jag har ordet iriksdagen. Jag vill därför säga att jag för egen delser fram emot vad jag hoppas kommer att bli ensaklig, öppen och konstruktiv debatt kring demånga viktiga frågor som regering och riksdagkommer att behöva ta ställning till i en näraframtid. Detta gäller inte minst i förhållande till detsocialdemokratiska partiet. Även om vi kan haolika åsikter om mycket, har vi ett gemensamtintresse av att den politiska debatten präglas avrespekt och lyhördhet för synpunkter och åsiktersom framförs av andra grupperingar och partier.Det är då också viktigt att undvika att försöka vinnaenkla politiska poäng genom polemiska överdrifter.Tyvärr måste jag säga att frågaär av just detta slag som jag hoppas vi skall slippaframöver. vet naturligtvis attvarken statsministern eller jag anser att densvenska mutlagstiftningen är ''kineseri''. I mångaländer är mutor och korruption ett av de allraallvarligaste samhällsproblemen. Bl.a. till följd avvår stränga lagstiftning gäller detta inte i Sverige.Det är en av de erfarenheter som vi förmedlar i detinternationella samarbete som nu deltar ipå detta område.All lagstiftning måste emellertid tillämpas medförstånd och förnuft. Det är viktigt att undvikapedantisk formalism, eller ''kineseri'' om man såvill. Om vi skall kunna nå framgång i kampen motden alltför utbredda allvarliga brottslighet som vihar, är det viktigt att kunna skilja mellan stort ochsmått. Det är något som jag hoppas att även anser.Anf. 108 ():Herr talman!