prot · GE0958 · 1991-02-07 00:00:00 — Sedan tog socialdemokraterna påsig bördan att genomdriva denna reform åt detandra partiet.Eftersom det uppenbarligen inte finns någonborgerlig enighet om skattepolitiken --har lovat skattesänkningar på 28miljarder kronor --kommer skattereformen inte att bestå omfolkpartiet och skall regera ihop. Denkommer att rivas upp om inte moderaternakapitulerar. Då kanske det blir dags försocialdemokraterna att överväga -- om andra gårifrån överenskommelser -- huruvida intesocialdemokraterna kan verka för slopagrundavdraget för inkomster . Finnsdet ett enda skäl mot den åtgärden, ?Anf. 53 ():Herr talman! ställde frågan hur deborgerliga skall kunna enas om skattepolitiken.Den frågan har socialdemokraterna ställt fråndenna och många andra talarstolar under många år.Ingen kan påstå att det är helt lätt att svara på denfrågan. Jag hävdar att det är lättare nu än underåtskilliga år tidigare. Vi har trots allt med hjälp avskattereformen fått en bas för diskussionen somalla instämmer i. De förändringar somskattereformen utgör är i allt väsentligt mycketpositiva.Jag ser på detta ganska avspänt. Utgångspunktenför skattereformen var att vi inte i detsammanhanget kan åstadkomma några storabesparingar. Skattetrycket sänks något framför alltgenom att reformen ger vissa dynamiska effektersom kan tillgodoräknas. Men om de borgerligapartierna lyckas enas, vilket jag tror att det finnsgoda förutsättningar för, om insatser som sänkerdet offentliga utgiftstrycket, går det naturligtvis attdiskutera ett antal av de skatter som har behövtsför att finansiera skattereformen.Jag vill återigen understryka att det är i denordningen man måste gå. Det är särskilt inte i detnuvarande ekonomiska läget möjligt att sänkaskatterna först och sedan fundera över hur det skallfinansieras. Först måste vi hitta seriösa förslag tillutgiftssänkningar. Det skall vara utgiftssänkningarsom inte innebär några oacceptabla socialaeffekter. Jag tror att detta är möjligt. Vi har enbetydande samsyn när det gäller t.ex. hur denoffentliga sektorn kan effektiviseras, hur det medhjälp av entreprenader går att bygga in konkurrensi systemet och på så sätt få högre produktivitet ioffentlig verksamhet. Det kan i sig bidra till attskattetrycket sänks. När vi står i den situationen gårdet att ha en diskussion som i det sammanhangetkan vara behaglig. Vilken skatt skall vi börja medatt sänka? I den diskussionen tror jag att vi kanenas.Anf. 54 ():Herr talman! anförande var inte såvärst informativt. Det gick i stort sett ut på attskattereformen är bra. Det vet vi väl om attsocialdemokraterna tycker.I mitt anförande tog jag upp två punkter där jagkritiserade skattereformen som miljöfientlig. Jagskulle uppskatta om kunde kommenteradet. Det gäller bl.a. att framför alltjärnvägstrafiken har belagts med moms. På detsättet har trafikpolitiska beslut rivits upp,vilket innebär att SJ skulle ekonomisktrekonstrueras till 1992 med en resultatförbättringpå . har 600 milj.kr. till lagts påresultatkravet. Det skedde utan någontrafikpolitisk debatt eller behandling itrafikutskottet osv. Detta är naturligtvis inte bra.Det innebär att benen slås undan för reformen ijärnvägspolitiken.Moms på kollektivtrafik är inte neutralt, såsomsocialdemokraterna har hävdat. Det beror dels påatt momsen läggs på biljettpriset och inte påbränslet, som är fallet med privatbilismen, dels påatt de som är beroende av kollektivtrafik har detsämre ekonomiskt sett.Den andra punkten som jag har kritiserat, och somborde kommenteras av , gäller attelproduktionen har undantagits frånkoldioxidskatt -- t.ex. när olja eldas för attframställa el. Det är ologiskt, och det är en av defrämsta orsakerna till att man tvingas till en massaspecialåtgärder, bidrag osv. för att det inte skall blihelt orimliga effekter på biobränslen,möjligheterna att utnyttja vind- och solkraft osv.Det är energipolitiskt en mycket allvarlig miss.Jag noterar också att den statliga delegationen förmiljöprojekt --, som avgav sittbetänkande , kritiserade detta. Denmenade att man självfallet måste ha sammakoldioxidskatt även i detta fall.Jag avslutade mitt tidigare anförande med en merallmän fråga. Vi har sett att man medskattereformen växlar ner inkomstskatterna och istället ökar beskattningen på framför allt kapitaloch konsumtion. Vi i har föreslagit skall fortsätta att minska beskattningen påarbete. Man skall i första hand minskaarbetsgivaravgifterna och i stället ökabeskattningen på energi och utsläpp som skadarmiljön och liknande. Anser att dettaskulle kunna vara en rimlig väg att gå ifortsättningen?Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag hinner självfallet intekommentera hela detta bombardemang av frågorpå de som står mig till buds, men jagskall försöka att hinna med så mycket som överhuvud taget är möjligt. Jag börjar med Karl-GöstaSvenson, som jag tycker gör ett ganska avslöjandeuttalande när han säger: är vi borgerliga överensnär det gäller att sänka skattetrycket. Det är niförvisso icke. Det är ju miltals emellan er.Ni moderater säger att ni skall sänka skattetrycketmed ca sägeratt möjligen kan tänka sig att sänkaskattetrycket en liten aning, och var i den här frågan är litet svåra att klara ut. Niinom moderata samlingspartiet lovar alltså stursktatt ni på ungefär skall plocka bort 120miljarder kronor. Men ni säger inte ett enda duggom var ni skall ta dessa pengar. Ni talar litet grandlöst om att genomföra besparingar. Vilkabesparingar är det fråga om, ?Kan vi inte i varje fall få veta någon? Ni säger att niskall hålla igen på transfereringar. Det är väl inte konstigt, -- om jag nu får anknyta tillinledningsanförandet -- om vi blir misstänksammanär det gäller möjligheter att t.ex.klara av sjukvårdspolitiken när ni skall plocka bort120 miljarder kronor på ?Hur skall det socialistiska skattealternativet se ut?frågar . Jo, det skall se ut precis somvi har presenterat det med hjälp av skattereformenoch den politiska plattformen. Vi socialdemokratertalar klart och tydligt om hur det skall se ut och hurvi vill arbeta med detta alternativ efter valet. Menhär presenterar ett alternativ,ett annat alternativ och centerpartietett tredje alternativ. Därefter säger man att dessadiametralt olika förslag skall smältas ihop till ettenda alternativ efter valet. Det kallar jag föröverlagt lurendrejeri. Ni måste ge avkall på viktigaprinciper för att klara denna hopsmältning av eraförslag.Det kom ett något häpnadsväckande inlägg frånLars i debatten om den borgerligaskattepolitiken efter valet. Han sade att det efterskattereformen blev lättare att genomföra enborgerlig gemensam politik. Jag skulle bra gärnavilja veta hur denna borgerliga politik ser ut.I julas roade jag mig med, , attsätta mig ner och se på de betänkanden som avgivitsav skatteutskottet med anledning avskattereformen. Jag räknade efter hur mångareservationer det fanns på vilka det stod ett m,moderata samlingspartiet. Det fanns 160 moderatareservationer. Den moderata skattepolitiken skiljerpå 160 punkter från skattepolitik. Vilkaav dessa 160 punkter skall ni ändra på? Tala om det för oss. kankanske hjälpa till med detta. På 160 punkter är nioense i skattepolitiken.Jag hinner tyvärr inte nu besvara , utan jag återkommer senare.Anf. 56 ()Herr talman! och hari sitt sexpunktsprogram klart angett att bådapartierna tillsammans vill sänka skattetrycket.Också har uttalat att man vill haett sänkt skattetryck. I detta sexpunktsprogram stårockså att vi företrädesvis skall sänka moms ocharbetsgivaravgifter.Vi har från moderat sida när det gäller vårtbudgetalternativ klart angett besparingar för detkommande budgetåret. Vi kommer också ifortsättningen att göra detta, . I dettaavseende behöver inte alls varaorolig. När det gäller den kommande budget somnu skall behandlas föreslår vi t.o.m. enstramare budget än vad regeringen har föreslagit.Lars sade att en majoritet i nuvill ansöka om medlemskap i . Det anser vi frånmoderat håll är bra. har sedan år 1962krävt att vi i skulle komma fram till denståndpunkten, och det är bra att vi nu gjort det.Men det krävs också att vi från svensk sida tarkonsekvenserna av detta och anpassar våra skattertill EGs.Vilken framförhållning har socialdemokraterna idetta avseende? Ni vill inte sänka skattetrycket, nivill bibehålla en hög moms på närmotsvarande skatt sänks automatiskt den 1 januariår 1992. Det är orealistiskt att ha sådana högaskatter, eftersom vi då inte kan konkurrera närgränserna öppnas . Vilken framförhållningfinns i det avseendet hos socialdemokraterna? Kanjag få ett svar på detta?Lars raljerade i sitt inledningsanförandelitet över särintresset krogmoms, och jag vill ocksåta upp den frågan. Detta är mycket viktigt för desmå och medelstora företag som finns runt om ilandet, framför allt på sysselsättningssvaga ortersom t.ex. i . Dessa företagare är, liksom depå sysselsättningssvaga orter på , oerhörtoroade av den volymminskning som vi nu ser inomdenna bransch. 8 000 arbetstillfällen har försvunnit,och det finns en arbetslöshet på 10 %.Jag kan konstatera att vi i varje fall från LarsHedforts tydligen inte får något löfte i om att ivalrörelsen slippa ovederhäftiga valbroschyrer.Under de sista sekunder jag har kvar av min taletidvill jag ställa ännu en fråga. Jag anförde i mittinledningsanförande att vi borgerliga företrädare äröverens om att vi vill slopa förmögenhetsskatten pådet arbetande kapitalet för att stärka de små ochmedelstora företagen. ställdesfrågan om vilken inställning socialdemokraternahar till detta. Ni har lagt fram förslag om attt.o.m. öka förmögenhetsskatten och ytterligaredränera pengar från företagen. Hur ställer sig LarsHedfors till att stärka de små medelstora företagen,kan vi få ett svar på detta?Anf. 57 () replik:Herr talman! gav oss beskedet att detsocialistiska skattesystemet är lika med detsocialdemokratiska skattesystemet. Det låter signaturligtvis sägas. Men med vem skall detta systemförverkligas? Skall socialdemokraterna ensammagöra detta eller tillsammans med vänstern? Svaretpå den frågan kommer, oavsett vad det blir, inte attinge något större förtroende.Lars sade också: Vi -- dvs.socialdemokraterna -- ger besked före valet. Jag villdå fråga : Hur var det förra gångenmed besked före valet? På hur många valmötenunder förra valrörelsen stod ochpläderade för det skattesystem som är iscensatt?Om han hade gjort det i någon större omfattning,är det då sannolikt att socialdemokraterna hadebibehållit sin regeringsposition? Det mestsanningsenliga svaret på dessa frågor är nej.Det finns anledning att i diskussionen om hur ettborgerligt skattesystem skulle komma att te sig,ändå klargöra att de moderata yvigheterna, såvälbeträffande nivån på skattesänkningen som ireservationer till det betänkande som behandladeden stora skatteomläggningen, inte kommer attrealiseras i en framtida borgerlig skattepolitik. Jagutgår från och anser det mycket sannolikt att närfolkpartiet har avslutat sin sladd i högerkurvansytterkant så kommer också skattepolitiken att finnasin mittensamsyn. Den kommer då i väsentligutsträckning att ha de sociala dimensionernainbakade i skattesystemet.Anf. 58 ():Herr talman! Jag vidhåller min uppfattning att detär lättare att enas om en borgerlig skattepolitikefter skattereformen än före. Jag gör helt enkeltden prognosen att det är mycket få som kommer attkräva ändringar i de grundläggande principerna iskattereformen när den har fått verka någon tid.Vår utgångspunkt från liberalernas sidaär att skattereformen i allt väsentligt skall ligga fast,eftersom vi som bekant tycker att den är mycketbra.Jag kan naturligtvis inte garantera utgången av deeventuella regeringsförhandlingar som LarsHedfors ber oss att spekulera över. Folkpartietliberalernas bakgrund när det gäller förhandlingarmed andra partier ger en viss trovärdighet. Våraståndpunkter brukar i ganska hög grad tillgodoses.Jag instämmer med i en viktig menbegränsad punkt, nämligen i hans bedömning avvilket parti mest har bidragit till skattereformensutformning.Jag tror att det är litet svårt för vår publik och ävenför oss andra att förstå påståendeatt har sladdat i högerkurvans ytterstakant när de har gjort upp om en skattereform medsocialdemokraterna. Det blir nästan lika krångligtsom när man talar om olika maktgrupperingar iKreml och hävdar att de som ärgammelkommunister står till höger.Slutsatsen är ungefär den som . gick till val med ettskatteprogram års val. Vi har under denhär valperioden i hög grad fått gehör för denpolitiken. Vi kommer att fortsätta hävda att det ärden rimlig politiken. Vi har goda förutsättningar attvinna framgång.Jag vill än en gång understryka att utgångspunktenär att om vi lyckas hitta poster i statensutgiftsbudget som vi kan minska, uppstår ensituation som leder till att vi kan förändra ibudgetens inkomstsida. Då kan vi förändraskatterna. Jag tror att det finns hyggligaförutsättningar för att de icke-socialistiskapartierna skall kunna enas om vilka förändringarman i så fall skall göra.Anf. 59 ():Herr talman! Man har efterlyst de socialistiskaskattealternativet. Som socialist kan jag säga att jagkan ge besked. Jag är med i det socialistiskavänsterpartiet.Någon sade att det socialistiska skattealternativetär det socialdemokratiska och att detsocialdemokratiska skattealternativet är detfolkpartistiska. Det blir ett slags Zenons paradox.Det socialistiska skattealternativet är det liberalaskattealternativet. Så kan vi inte ha det i dennakammare.Vi måste bygga upp ett socialistisktskattealternativ. Det kommer att ta tid, och detkommer att få omprövas av socialdemokraterna.De har visat sig flexibla förr och beredda tillomprövning.Jag vill säga till att det socialistiskaskattealternativet måste innebära att vi får tillbakaen kraftigare progression, t.ex. i statlig skattpå inkomster . Det kommer inte eraväljare att bli upprörda över. Att slopagrundavdraget för inkomster över 180 000 kr.kommer era traditionella väljargrupper inte att bliupprörda över. Kan ge mig ett skäl tillvarför man inte skall slopa grundavdraget påinkomster . Det kanske finns mångaskäl, men jag kan väl få ett till att börja med. Vikommer att fortsätta att debattera denna frågaunder vårens debatter.Det socialistiska skattealternativet kommer kanskeockså att innebära att momsen differentieras. Dettakanske kan ske tillsammans med det borgerligacenterpartiet och med det parti som inte står i någotläger alls, . Då kommer densocialistiska skattepolitiken att innebära ännu enparadox, liksom kanske den paradoxen attsocialisterna tillsammans med de icke-socialistiskacenterpartisterna föreslår att momsen tas bort påfjärrvärme och kollektivtrafik. Visst finns detparadoxer i skattepolitiken. Visst är det en paradoxatt det borgerliga angripersocialdemokratin från vänster när det gällerfördelningseffekterna i skattepolitiken. Det är intelätt i skattepolitiken.Lars var inne på det här med höger ochvänster. Människorna känner igen vad som ärhöger och vänster även om termerna för hurpartierna borde ställa sig kan variera och förvåna.Lars gör en fin insats när han säger inte bör tala om skattekvoten, utan omstatsbudgetens utgiftssida. Det är faktisktutgifterna som bestämmer vilka inkomster manskall ha. Man kan inte bara fastställa vilkainkomster man skall ha. Ett hushåll kan möjligtvisi någon mån resonera på det sättet, men staten ärinte ett hushåll. Det finns väsentliga skillnadermellan att bedriva hushållsekonomi ochstatsekonomi. Det vore befriande omsocialdemokraterna kunde hjälpa till att få bort detmyckna talet om skattekvotens nivå. Man borde istället tala om hur statsbudgetens utgiftssida skallse ut och vilka sociala behov som finns.Anf. 60 ():Herr talman! svarade inte på minafrågor. Det kan jag förstå, eftersom han hademycket att ta upp med de borgerliga.Den stora framtida utmaningen är det mycketobehagliga faktum att naturresurserna förstörs påjordklotet. Miljöförstöringen fortgår trots attutsläppen har minskat radikalt på många håll. Viinser mer och mer, även socialdemokraterna,hoppas jag att man måste miljöanpassa samhället.Det ställer mycket stora krav på skattesystem,investeringar m.m. Det gäller inte minst inomtrafik- och energiområdet.Det som vi kallar ett grönt skattesystem går ut påatt göra det lönsamt för alla, enskilda företag ochmyndigheter, att leva och frodas på ettmiljöanpassat sätt. Vi menar att det är nödvändigtom det moderna samhället över huvud taget skallkunna anpassa sig till den bärkraft som naturen haroch på det sättet kunna fortleva. Detta bygger påett samhällsekonomiskt synsätt som inte borde varafrämmande för socialdemokraterna. Syftet är attbäst utnyttja samhällets totala resurser utan attskada de naturgivna grundvalar som vi ytterst ärberoende av.Jag skulle vilja tillägga att ett grönt skattesystem ihög grad utgår från den glömda politiska dimensionsom sällan diskuteras här i kammaren -- det är mestvi som pratar om den -- nämligen den mellanmänniskan och naturen, det mänskliga samhälletoch naturförutsättningarna. Det är i dendimensionen som ideologiskagrundvalar till stor del finns. Jag vill betona attdessa grundvalar i mycket hög grad är ekonomisk-politiska.Min fråga kvarstår: Skulle inte en bra fortsättningpå skattereformen vara att utveckla ettmiljöanpassat skattesystem, i vilket man sänkerskatten på arbete och höjer skatten på energi ochsådan verksamhet som förstör våra naturresurser?Anf. 61 ():Herr talman! När jag frågar med hur mycketfolkpartiet och tänker sänkaskattetrycket, då hänvisar tillett sexpunktsprogram som han har fått infört i ettnummer av . Det är nästanskrattretande. Alla vet ju att dettasexpunktsprogram absolut inte säger någonting.Framför allt säger det ingenting om hur mycketman vill sänka skattetrycket. Min fråga till LarsLeijonborg är om han vill vara med om att sänkaskattetrycket med under enåttaårsperiod och på det viset urholka välfärden ivårt land.Nu vet jag att ni inte har möjlighet att direktbesvara mina frågor, varför dessa får bli retoriska.Lars fortsätter att hävda att det blirlättare för moderater och folkpartister att kommaöverens efter skattereformens genomförande, ochså säger han: Få kommer att kräva ändringar iskattereformen. När jag nu ställer en fråga till så kan han göra som statsministernuppmanade att göra i går, nämligen nickaeller skaka med huvudet. Tänker ni begära någraändringar i skattereformen? Jag ser att svaretuppenbarligen är ett jaså.Jag talar inte alls om särintressena med någotförakt, . Jag konstaterar baraatt de finns. Om de blir för många försvinnerenhetligheten och enkelheten i skattesystemet; detär problemet.Karl-Gösta är orolig för krogmomsen. Jagförstår inte varför han envisas med att tala såmycket om den. Själv kan jag konstatera attturismen i tycks frodas just . Det är fullbeläggning på t.ex. våra fjällhotell. Jag kan alltsåinte se några problem på det området.Slutligen skall jag säga några ord omkollektivtrafiken och momsen på den. Om manstuderar skattereformens effekter på bilismen ochpå den kollektiva personbefodran, finner man atteffekterna är mycket högre på bilismen, , änvad de är på den kollektiva personbefordran, 15--. Relativt sett har alltså kollektivåkandet iallra högsta grad gynnats av skattereformen.Skattereformen innebär alltså en ökadskattebelastning på miljöfarlig trafik och miljöfaroröver huvud taget och en gynnsammare beskattningpå arbete och sparande. Detta faktum bordefaktiskt även kunna tillfredsställa miljöpartiet.KulturpolitikAnf. 62 ():Herr talman! skall vi inte tala om miljarder utanom kultur, och då rör det sig i bästa fall ommiljoner. Låt mig börja med två bra citat ur åretsbudgetproposition. Det första lyder:''Utbildningen, forskningen ochkulturverksamheten är av stor betydelse för denregionala och lokala utvecklingen.'' Det andracitatet lyder: ''Kulturpolitiken liksom andrasamhällsområden måste analyseras medutgångspunkt i vad den statsstödda verksamhetenfaktiskt betyder för medborgarna och hur effektivtresurserna utnyttjas om verksamheten ärändamålsenligt organiserad. ''Herr talman! Det är bra ord, men det vore ännubättre om målsättningen åtminstone kunde ge ettsken av förverkligande. På våra kulturinstitutionerrunt om i vårt land har man väntat på just denregionalisering som utbildningsministern skriverom. har också tidigare ifrågasattnuvarande bidragssystem som är byggt pågrundbelopp och begärt förslag på ett system sombättre uppfyller kravet på -- med mina ord -- endynamisk utveckling ute i landet. Men allt förblirvid det gamla, och jag vill fråga grundbeloppssystemet för evigt?Vi moderater har länge ansett att äronödigt och bör avskaffas. Det är en anomali att ettantal personer -- förträffliga som sådana -- skallsitta och bestämma om fördelningen mellan olikainstitutioner ute i landet, när organisationerna i sigskulle kunna klara fördelningen bättre. Beslutenskall ligga så nära de berörda som möjligt.Låt mig ge ett annat exempel. harbeslutat om ansvarsmuseer, men vilket ansvar harde fått i praktiken? krävs attkulturrådet skall granska och besluta samtregeringen sätta upp villkor för verksamheten ochdärmed minska institutionernas eget ansvar.Kulturmiljövården berör hela vårt land. Den är ihögsta grad en regional fråga, och ansvaret får intekoncentreras till . Ämbetetvisar -- intressant nog -- i sin anslagsframställningpå vikten av att ett konstruktivt samspel med andraaktörer och sektorer utvecklas för att tillvaratatillgängliga resurser och få fler att ta eget ansvar förkulturmiljön. Ämbetet föreslår också att manöverväger om en fortsatt decentralisering tilllänsplanet kan ske.Låt mig fråga : Har man inomregeringen tankar på att fullfölja vadRiksantikvarieämbetet här för fram? Vi moderaterhar påtalat önskvärdheten av att decentraliseramyndighetsutövningen och pröva förutsättningarnaför en förändring av kulturmiljövårdensorganisation.I det sammanhanget är det viktigt attlänsmuseernas kunnande tillvaratas och att de fårresurser att bygga ut sitt vidgade regionala ansvar.Vi har i vår partimotion föreslagit att de 125grundbelopp som de hade förväntat sig förkommande budgetår också utgår.Herr talman! När de åtta kulturpolitiska målenantogs av såg vårt samhälle heltannorlunda ut. I strävan att kultur skulle nå ut tillalla delar av vårt land satsade man särskilt på s.k.resande institutioner. Riksutställningar skulle föraut konsten till avlägsna bygder långt från museeroch gallerier. Men hur ser det ut ? Avståndenhar krympt och människors rörlighet har ökat,transportkostnader och försäkringskostnader harstigit och kvalitetskraven på konst har ökat.Visst var utställningståget bra. Men jag återgårtill vad statsrådet har sagt om resursanvändning. Ärde 28 miljonerna använda på bästa sätt? Skulle intestörre effekt uppnås genom att lägga ett ökat ansvarpå de regionala museerna för de regioner i vilka deverkar?Detsamma gäller teater för glesbygder. Här skärverkligen rejält, men han gör detutan att bedöma följderna och på ett sätt sommotverkar målet om att alla skall ges möjlighet attuppleva teater. En minskad turnéverksamhet förRiksteatern måste kompenseras med att deregionala teatrarna ges ökade möjligheter attansvara för teater inom sina ansvarsområden. Vimoderater har föreslagit ett ökat anslag på 6 milj.kr. till regionala musik- och teaterinstitutioner.Vi var också skeptiska till den regionalamusikuppbyggnaden med nya rikskonserter. Viville ha musikansvaret lagt på nivå, ochvi hade säkert rätt. Klagomålen påmusikverksamheten ökar, och den samordning somföresattes fungerar inte riktigt. Alltför många stårutanför möjligheten att bli delaktiga i länsmusikensverksamhet. Sammanslagningen har i realitetenblivit en ökad byråkrati.I vårt land finns många duktiga konstnärer,skådespelare, musiker och dansare. Det är dessa vimåste koncentrera oss på och inte på mängdenkulturskapare. Inte heller, vilket jag tycker manupplever alltmer, kan man försvara spridningenmed att det kommer barnkulturen till godo. Det ärett grymt fel att tro att dålig kultur för barn är bättreän ingen kultur alls. Det är ett sätt förbidragsgivaren att freda sitt samvete, men kulturengör man en björntjänst.Låt mig ta filmen som exempel.