prot · GE09102 · 1991-04-25 00:00:00 — Därför anser vi detvara riktigt att försöksverksamheten upphör närdet gäller pensionärsorganisationer.Vi anser att den kollektiva ansökan ominternatbidrag som gäller löntagarorganisationernaskall utsträckas att gälla , ochFöretagarnas riksorganisation. Detta vill vi geregeringen till känna. Vi tycker det är enrättvisefråga.Till sist, herr talman, vill jag ta upp bidraget tillstuderandehälsovården. Som här sagts ärStudenthälsan, som den heter, föremål föröverväganden. harföreslagit en omorganisation. En sådan ärsäkerligen välbehövlig. Utredningen menar attstuderandehälsovården skall vara förebyggandeoch att den i statsbidragshänseende skall jämförasmed företagshälsovården.För 1991 är anslaget till företagshälsovården 276 kr.per anställd och år. Detta kan jämföras medStudenthälsan som har totalt . per student ochår.Vi har genom olika källor inhämtat att denekonomiska situationen för studerandehälsovårdenär sådan att det behövs en kraftig förstärkning avanslaget. Personal får sägas upp och man harmycket svårt att bedriva sin verksamhet.Vi i anser att det är ytterst väl investeradepengar att genom den verksamhet somStudenthälsan bedriver göra det möjligt för flerstudenter att klara sig igenom sinhögskoleutbildning. Det är en påfrestande tid förmånga unga och avhoppen är också stora. 20 %fullföljer inte en högskoleutbildning. Med destödinsatser som Studenthälsan kanförmedla kan det vara möjligt att fullfölja enhögskoleutbildning. Det är samhällsekonomisktoförsvarbart att inte förstärka resurserna tillStudenthälsan, anser vi. Därför föreslår vi attanslaget höjs med 5 milj.kr. utöver vad regeringenföreslagit.Så några ord om . Det avtal som harförhandlats fram tycker vi är bra. Vissa grupperkommer visserligen i kläm här, men CSN får följautvecklingen och komma tillbaka med rapporterom hur det utvecklas. Vi har också från centernansett det viktigt att man förhandlar med de fyranordliga länstrafikföretagen för busstrafik, så får avtal även där, liksom man fått i övrigadelen av Sverige.Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 6 och 31. Men jag står givetvisbakom alla motioner som undertecknat. Iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 139 MARGÓ ():Herr talman! En av 1987 årsstudiemedelskommittés viktiga uppgifter var attlägga fram ett förslag till ett nyttstudiemedelssystem, som inte innebar en så storskuldbörda för studenterna som det då gällandesystemet gjorde. En annan viktig uppgift var att setill att studenterna fick en tillräcklig summa pengarper månad under studietiden.1989 trädde det nya systemet i kraft ochtotalbeloppet höjdes. kan studenternakonstatera att höjningen av totalbeloppet inteförslår gentemot de kostnadsökningar som är enföljd av skattereformen. Som bekant harstudenterna till fått låna till kompensationenför dessa kostnadsökningar. Skuldsättningenverkar bli lika stor som i det hårt kritiserade gamlasystemet.Skatteomläggningen har påverkatåterbetalningsvillkoren, så att många låntagarealdrig kommer att hinna betala igen lånen före 65års ålder. Konsekvenserna av detta blir att staten iefterhand tvingas subventioneraåterbetalningsdelen. Det var också en del i det nyasystemet, att man skulle ta bort subventionernafrån återbetalningssidan och flytta dem tillbidragssidan. kommer man alltså att återigen fåsubventionera återbetalningsdelen. Det blir inteefter några urvalskriterier, utan det blir heltslumpmässigt. Vi tycker att det borde vara bättreom man kunde använda pengarna på ett planeratsätt, till subventioner på tilldelningssidan.Stockholms Universitets Studentkår har tagit framett räkneexempel som visar skillnaderna mellanberäknade kostnader med det nya systemet och detfaktiska utfallet . Sparbankernahar gjort liknande beräkningar.Det exempel som studenterna har tagit fram gällerett lån på . När det nya systemet infördesberäknades att den årliga kostnaden för lånet skullebli . Men 1991 blir den faktiska kostnaden12 , dvs. nästan fyra gånger så mycket.1989 angav man att det krävdes en inkomst på93 . för att skulden på . inteskulle öka, utan i stället minska när man börjadebetala av. Men det faktiska förhållandet är att det iår krävs en inkomst på . för att man skallkunna göra så stora årliga inbetalningar att skuldeninte ökar. Det råder alltså helt andraförutsättningar än när studiemedelskommitténlade fram sitt förslag.Det mest besvärande med återbetalningarna är attju lägre inkomst man har, desto mer växer skuldenoch desto längre blir återbetalningstiden. Enlåginkomsttagare får alltså med det här systemet ettbetydligt dyrare lån än vad höginkomsttagaren får.Det drabbar kvinnor i större utsträckning än män,eftersom kvinnors utbildning oftare än mäns ledertill låglöneyrken. Givetvis drabbar det kvinnor sombara kan jobba deltid på grund av bristandebarnomsorg.Detta är anledningen till att vi anser att det snarastmåste göras en ny översyn avstudiemedelssystemet. Vi ställer inte nu några kravpå en övergång till studielön. Det är vårt gamlakrav. Vi är faktiskt villiga att diskutera andra vägar.Vi tycker också att det finns många positiva tankari det förslag till nytt system som studenterna självahar skissat på.Utskottsmajoriteten, dvs. socialdemokraterna ochfolkpartiet, tycker att det räcker med att CSN skallfå i uppgift att göra en utvärdering av systemetsfunktion och effekter. Men vi menar att dettauppdrag till CSN inte kan ersätta den politiskaöversyn som vi förespråkar. Vi vill inte bara ha enexpertöversyn. Vi vill att man skall göraen politisk prövning av om det finns förutsättningarför att i grunden ändra på nuvarande system. Detmissar man helt med expertöversynen.Vi vill också ha förändringar i möjligheterna att fåstudiemedel till utbildning vid de s.k. friståendekonstskolorna. begränsas den möjlighetensom bekant av att man bara kan få studiemedel försex terminers studier på gymnasienivå.Utbildningarna på konstskolorna kan omfatta upptill tio terminer. Vi menar att dessa friståendekonstskolor bör undantas från regeln om sexterminer.Jag vill understryka att det avtal om reserabattersom CSN har förhandlat fram är bra. Det innebärförbättringar för många som bor på långt avståndfrån studieorten. Men vi vill att CSN skall få göraett försök till för att fler studerande skall få del avrabatterna. Vi anser att en del av dem som ställsutanför kommer att få uppenbara ekonomiskaproblem. Vi tänker främst på dem som misslyckatsmed studierna och som inte får dispens av CSN förfortsatta studiemedel, liksom på den gruppstudenter som reser mycket på grund avutbildningen.Våra förslag finns i reservationerna till betänkandetoch jag yrkar bifall till nr 6.Men, herr talman, jag vill också kommentera dengemensamma reservationen från ochde borgerliga om en 50-procentig höjning avstatsbidraget till studerandehälsovården. Den 50-procentiga höjningen har ställts mot vänsterpartietsoch socialdemokraternas föreslagna höjning på20 %. Jag vill också påpeka att tidigare om åren harjag tillsammans med de borgerliga partierna plussatpå till studenthälsovården, men då har det rört sigom storleksordningen , dvs. helt andra summor.I år läggs förslag om en 50-procentig höjning avstatsbidraget.Då frågar man sig givetvis vad det är som har häntmed studenthälsovården. sade bara attstudenthälsan med tanke på det goda arbete somutfördes behövde 5 miljoner. Men det är inget nyttför . De har alltid utfört ett gott arbete. Detmåste vi alla säga. Det har de gjort . Detarbetet har de utfört under knappa ekonomiskaförhållanden. Det som ochMarianne säger är inte sant, attstudenthälsan inför kommande budgetår skullevara i den situationen att man skulle avskedapersonal. Det är inte sant. Studenthälsan sägersjälv att pengarna i och för sig räcker till att betalabefintlig personal. Men man vill höja lönerna. Dettycker vi också är mycket berättigat, förstudenthälsans personal har en lägre lön än vadmotsvarande personal har inom offentlighälsovård. Men studenthälsans egen kommentartill kravet på lönehöjningar är att löneförhöjningargivetvis inte kan ske över en enda natt. Detinstämmer nog vi i. Det går alltså inte att höjalönerna på det sättet. Då frågar man sig igen: Vadär det som har hänt på studenthälsan? Vad är detsom motiverar en 50-procentig höjning avbidraget?Situationen är som den har varit förut. Svaret är attingenting nytt i sak har hänt. Det nya är att fyrapartier plötsligt har enats om ett krav på en 50-procentig höjning av statsbidraget. Det är det nya.Därför är de här fyra partierna mycket uppbragtaöver att det femte oppositionspartiet inte vill gåmed på den här höjningen. För i så fall hade manalltså fått majoritet. Det är det nya.Vänsterpartiets avsikt är att höjastatsbidraget till studenthälsan. Det är ennödvändighet. Det är också en nödvändighet bestämmer sig för vem som skall varahuvudman för studenthälsan. Studentkåren tyckersjälv att den är olämplig att vara huvudman. Manvill egentligen inte syssla med studenthälsovården,och studenthälsan själv är inte heller så förtjust i attha studentkåren som huvudman. Vi menar att manmåste lösa frågan om huvudmannaskapet. När manhar bestämt sig för vem som skall ansvara förstudenthälsan och även fastställt vilkenambitionsnivå studenthälsan skall ha, då skall viockså anslå tillräckligt med pengar till denverksamheten. Det är vår avsikt.Anf. 140 ()replik:Herr talman! Margó säger att det inteär sant att Studenthälsan har måst säga upppersonal. Jag vet inte vad hon grundar detta sittpåstående på. Under en lång rad år har det när detgäller studerandehälsovården faktiskt skett, vilketju har konstaterats, en liten uppräkning. Mendenna har ingalunda varit till fyllest. Den har inteens täckt löneuppräkningarna under de år som äraktuella. I har man faktiskt, MargóIngvardsson, sagt upp sin studentläkare. Detta harman gjort enbart av ekonomiska skäl. Vidare harpersonalstyrkan i under senare årnästan halverats -- och detta av samma anledning.Jag tycker att det här är skäl nog att göra någonting.Det har alltså hänt saker. Därför måstestatsbidraget höjas.Sedan tycker jag att det är alldeles riktigt att manmåste bestämma sig för vilken huvudman man skallha. Men man kan inte vänta tills hela Studenthälsanså att säga har ramlat ihop. Något måste alltså görasi det sammanhanget. Mot den bakgrunden tycker viatt man faktiskt kan tala om ett något kaotiskt läge.Anf. 141 MARGÓ ()replik:Herr talman! frågar vad det ärsom ligger till grund för mitt uttalande att ingenkommer att avskedas inför kommande budgetår.Jag kan då säga att jag grundar detta påstående påupgifterna från studenterna själva.De borgerligapartierna föreslår plötsligt en höjning avanslaget i fråga . Då måste jag fråga: Vadär det som har hänt ? Varför föreslog ni inte eller att statsbidraget tillstuderandehälsovården skulle höjas ?Det är ju som det har varit på detsätt som beskriver, nämligen har tvingats avskeda personal. Inför det härbudgetåret säger studenterna själva att pengarnaräcker till befintlig personal men att man vill höjalönerna.Vi tycker att det är ett berättigat krav och föreslårdärför att 2 miljoner skall anslås för detta ändamål.Det innebär en höjning av statsbidraget tillstuderandehälsovården -- pengar sombehövs för att Studenthälsan skall kunna satsa påsin personal.Anf. 142 ()replik:Herr talman! Vi har också fått uppgifter frånStudenthälsan. De uppgifter som vi har är alltsåinte gripna ur luften, Margó !Ja, man säger kanske att det inte är nödvändigt attjust nu avskeda personal. Men den här personalenhar, som Margó sade, lägre löner.Man får inte någon utbildning. Man kan inte åka påkurser. Sådant får man betala själv. Det sades fråndet hållet vid den uppvaktning som var i utskottet.Sammanfattningsvis: Att vi har fått uppgifter frånstuderandehälsovården och att vi grundar vårapåståenden på dessa lär alltså inte vara någon nyhetför Margó Ingvardsson.Anf. 143 MARGÓ ()replik:Herr talman! Det är bra att nubörjar ge akt på vad studenterna egentligen säger.Barbro och jag har alltså fått sammauppgifter. Det är klart att man inför kommandebudgetår inte skall avskeda någon personal. Depengar som vi vill anslå är i huvudsak avsedda justför de personalförbättrande åtgärder som BarbroSandberg kräver.Anf. 144 ():Herr talman! Det har varit en mycket långkulturdebatt här i kammaren . För att svenskaungdomar skall kunna undgå att enbart ta intryckav den kommersiella flodvåg av tvivelaktivvåldsporr och glitterfixerad kultur i fråga om video,musik, tidningar och böcker gäller det att frånföräldrarnas, skolans och samhällets sida gealternativ. Genom att erbjuda möjigheter till engod utbildning för barn och ungdomar -- det gällerdå även vuxenutbildning och högskolestudier -- kansamhället ge människor personliga förutsättningarför en bättre konstruktiv kritik och ett kreativttänkande.Vidare skall utbildningen syfta till att motverkautslagning. Genom ekonomiska styrmedel kan vimotverka snedrekrytering vad gäller utbildningefter . Det gäller även tillströmningentill postgymnasial utbildning. kan ensnedrekrytering konstateras -- könsmässigt,regionalt och klassmässigt. Hårdast drabbas de sominte går ut . I dessa fall måste speciellaåtgärder vidtas kommunalt. Så sker också genomuppföljningskurser inom grundvux t.ex.Vi i säger ja till en utredning om bättrevillkor för gymnasieelever. Det handlar då omreservation 5. Gymnasieelever arbetar i allt störreutsträckning och och orkar dåinte satsa helhjärtat på sina studier. Det kan varaorsaken till att en del ej fullföljer sina studier ellertill att utgångsläget för fortsatt utbildning bliralltför dåligt.Vi i vill i likhet med ,och ha en särskildutredning om studiemedelssystemet för högrestudier. Det nya systemet, som gäller sedan två årtillbaka, fungerar uppenbarligen inte. Studenternahamnar oåterkalleligen i en skuldfälla. Detta måstevi göra någonting år. Det är inte bra att, somfolkpartiet gör, säga att det har gått . Jusnabbare ett fel upptäcks, desto färre hinner judrabbas. Självfallet skall man starta ettarbete här.Det är tråkigt att vi inte har fått igenom kravet påen sådan utredning. I och för sig vill vi i miljöpartietha en utredning som studielön. Men vi har anslutitoss till vad den förutsättningslösa parlamentariskautredningen säger -- detta för att reservationenskulle få större tyngd. Vi hoppades därmed att detskulle gå att få igenom detta krav.Vi i anser, och det framgår avreservation 10, att studerande skall kunna skaffa siginkomster under ferier utan att studiemedlenpåverkas härav.I reservation 29, som handlar omteckenspråksundervisning, säger vi att vi villundersöka -- vi kräver alltså inte någon utredning --om syskon till döva och hörselskadade barn ocksåkan få stöd när det gäller teckenspråksutbildning.Så är det inte . Det finns vissa barngrupper vidfolkhögskolan Västanvik i . Men det ärinte fråga om någon direkt utbildning. De här barnen och familjerna ärväldigt utsatta och behöver all hjälp som det ärmöjligt att ge.Vidare vill vi att taket för folkhögskoleveckornaskall höjas för de här speciella kurserna.Reservation 31 handlar om bidrag tillstuderandehälsovården. Vi reservanter säger attdet behövs en 50-procentig förstärkning. undrar vad det är som har hänt. Ja,egentligen har det inte hänt någonting speciellt. Deakuta problemen kan möjligen avhjälpas genom de2 miljoner som majoriteten har tillstyrkt. Efter attha undersökt hur det förhåller sig är jag välmedveten om att nivån beträffandestuderandehälsovården inte räcker till.Studenterna har oerhört stora behov. Fysiskt är defriskare än genomsnittsbefolkningen. Det gäller dåinte genomsnittet i samma ålder. Men studenternatillhör i alla fall de friskaste grupperna i samhället.Däremot har studenterna mycket stora psykiskaproblem. Vi vet att det är många självmord blandstudenterna. av dem fullföljer inte sinutbildning. Orsakerna härtill är inte enbartekonomiska. Det är mot den bakgrunden som vi villsatsa 5 miljoner här. Vi är övertygade om att detbehövs ännu mera pengar. Men det går inte att satsaännu mera pengar, eftersom de inte skulle så attsäga sugas upp på ett bra sätt direkt. Det här ärnågonting som måste ske successivt. Det behövsalltså större resurser i detta sammanhang. Jag yrkarbifall till reservation 31.När det gäller studeranderabatterna tycker också viatt man har gjort ett mycket bra arbete. Vi är gladaöver att vi tillsammans med andra partierfick igenom kravet på att skall behållas.Däremot anser vi att det är alldeles för mångastudenter som hamnar utanför, som inte får del avdet här. Många studenter har ju stora behov, somhar nämnts . Vi menar att det ärnödvändigt att satsa litet mera pengar. Vi föreslåratt 10 miljoner satsas här för att täcka in allagrupper av studenter.Jag yrkar bifall till reservationerna 6, 29, 31, 34 och35. Det aktuella betänkandet är mycket viktigt. Jaghar alltså yrkat bifall till många reservationer. Mennaturligtvis står jag bakom alla reservationer sommiljöpartiet har undertecknat.Anf. 145 ():Herr talman! Inledningsvis kan jag säga att jag imångt och mycket instämmer i de beskrivningar avstudiefinansieringssystemet som tidigare talare härhar gett i sina anföranden. Diskussionen harmycket kommit att kretsa kring några punkter i detbetänkande som vi nu har att ta ställning till.Det nya studiemedelssystemet har funnits . Vi kan konstatera att antaletstudiemedelstagare har ökat.Studiemedelssystemet är ett av de instrument somsamhället utnyttjar för att kunna uppnå deutbildningspolitiska mål som vi, åtminstonetidigare år, har uttalat att vi är överens om.Emellertid har en debatt om den kommandeskuldsättningen uppstått vad gäller studiemedlen.Från ett antal partier har krav på en utredninghöjts. Men det är inte på något sätt en garanti föratt problemen kommer att kunna lösas.Herr talman! Det viktiga här är att handla snabbt.Det tycker jag att regeringen gör i och med att , en allmänt uppskattad myndighet, iuppdrag att utvärdera studiemedelssystemet medsärskild prioritering av återbetalningsfrågorna infören kommande treårsbudget. kommerutvärderingen om återbetalningen. Den kommeratt ge fakta på bordet.Allmänt vill jag säga att vi har ett utmärkt system.Det går att stoppa in mera pengar i systemet, omman har dem.Svenska Sparbanksföreningen och harnyligen presenterat en rapport kring studieskulden.Slutsatsen i rapporten vill jag i detta sammanhangåterge. Man skriver så här:''En högre ränta slår således hårt motåterbetalningen i form av längre återbetalningstidoch därmed högre kostnad för lånet.Att rätta till obalanserna i den svenska ekonominoch sänka räntan bör därför vara ett starktstudentintresse. ''Det ligger i linje med den ekonomiska politik somregeringen och det socialdemokratiska partiet för.Den kommer att på detta sätt komma destuderande till del. Avskrivningar istudiemedelssystemet är självfallet ingen bra formav subvention, det vill jag gärna understryka.Självfallet skall man använda pengarna som går åttill en eventuell avskrivning till att minskaskuldsättningen redan i studiernas begynnelse. Detär visshet om bl.a. detta som vi förväntar oss att fåi CSNs översyn.Studiehjälpen utgör en viktig del i samhällets stödtill barn och ungdomar. Den följer barnbidragetoch höjs således till . den 1 januari1992. kommer påregeringens uppdrag att ägna särskilduppmärksamhet åt hela studiehjälpssystemet. Enutvärdering är så gott som klar. CSN återkommer ianslagsframställan i höst.Vuxenstudiestödsreformen fyller . Den harunder åren förändrats ganska marginellt. Dessbärande tanke finns fortfarande kvar. Den är, somväl känt är, uppbyggd efter en trestegsraket, därden uppsökande verksamheten är självabärraketen. Den syftar till att försöka förmå folk attbryta upp från arbete, att testa sina vingar under enkortare studieperiod innan man med ökadekunskaper och ökat självförtroende vågar ta klivetut till de längre studierna, där det särskildavuxenstudiestödet är avsett att hjälpa till att klaraden ekonomiska bördan.När det gäller vuxenstudiestödet finns tillbetänkandet som vi nu diskuterar någrareservationer fogade. har här flaggatför att man vill ha en annan beräkningsgrund fördet särskilda vuxenstudiestödet. Man hoppasdärigenom uppenbarligen att stöden skall kommaatt räcka åt fler. Men kommer stöden verkligen flertill del om man höjer ej-A-kassemedlemmarsersättningsnivå? Man vill ge denna grupp rätt tillbarntillägg. Det kommer säkerligen inte heller attgöra stöden fler till antalet.FINVUX-kommittén som tillsattes på initiativ frånutskottet kommer bl.a. att se på hur de samladeresurserna för studiestöd till vuxna används ochkommer med ett förslag till fördelning.Ersättningsnivån inom korttidsstudiestödet ärockså den föremål för reservation. Här harutskottet ansett det angeläget att redan nu höjadensamma. En tilltalande princip torde vara fullersättning för förlorad arbetsförtjänst, men som ettsteg på väg mot detta behöver ersättningen höjasnågot mer än vad regeringen i budgetpropositionenföreslår -- detta för att inte svårigheter att den härvägen rekrytera till längre studier skall upplevasavskräckande.Den uppsökande verksamheten är ocksåuppmärksammad på så sätt att vissa reservanterhelst vill låta den gå i graven. Syftet meduppsökeriet är ju att förmå kortutbildade attkomma till utbildning. Vi tror fortfarande attfackliga organisationer, som kännerarbetsförhållandena och som kan röra sig fritt påarbetsplatserna, bäst kan nå ut till de grupper somstödet i första hand är avsett för. En fördel är ocksåatt de fackliga organisationerna står fria frånutbildningsanordnare och utifrån sina medlemmarsbehov kan råda dessa till studier på komvux, vidfolkhögskolor eller studieförbund.I förra årets betänkande i ärendet uttaladeutskottet att CSN borde ta upp förhandlingar omstudenternas resor, inte bara med SJ utan ocksåmed andra trafikföretag. I årets propositionredovisas tre avtal om reserabatter för studerandesom CSN framgångsrikt slutit. Avtal har träffatsmed SJ, Linjeflyg/SAS och Svenska Buss.Därigenom har möjligheterna ökat för studerandefrån glesbygd och att till ett reducerat prisresa exempelvis mellan hemorten och studieorten.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i desshelhet.Anf. 146 MARGÓ ():Herr talman! Jag har givetvis ett stort förtroendeför CSN. Men en myndighetsöversyn kan inteersätta den politiska översyn överstudiemedelssystemet som vi vill ha. Jag utgår frånatt vi vid en sådan politisk översyn av systemetskulle få del av myndighetens fackkunskaper. Jagmenar att man förlorar tid på att gå den vägen attförst göra en myndighetsöversyn. Sedan måste detju ändå ske en politisk prövning huruvida det finnsen politisk majoritet för att pröva om systemet. Dethade varit bra om vi hade kunnat få allt i ett.Jag tycker givetvis att det låter betryggande att denekonomiska politiken nu ligger i linje medstudenternas intresse av att hålla nere räntan så attlånen inte blir för dyra och återbetalningstiden sålång. Men hur har det varit , då vi fickdet nya systemet, och fram till ? Verklighetenser litet annorlunda ut. Det var enexpertbedömning 1989 då man räknade på de olikamodellerna att räntekostnaden för lånen skulleligga på . 1990 var den . Det är ju verkligheten som gör attdet studiemedelssystem som är i kraft inte håller.Jag tror att det är något grundläggande fel på detoch att man behöver göra om det helt och hållet,inte bara lappa på det gamla systemet.Anf. 147 HANS ():Herr talman! Liksom Margó vill jagsäga att undanflykter med tal omatt vi skall få en utvärdering från CSN hösten 1992gör att vi bara förlorar tid. En politisk utvärderingborde göras så snart som möjligt.Sedan säger att man skall föra enekonomisk politik som gör att räntan sänks. Hittillshar vi inte sett några exempel på en sådanekonomisk politik. Vi tycker tvärtom att man förten helt annan ekonomisk politik. Jag vill erinraArne om att höjningen av räntan påstudielånen inte enbart är resultatet av denekonomiska politiken och den allmännaräntenivåhöjningen. Räntan på studielånen hardessutom höjts på grund av skattereformen.