prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — De lever fortfarande iföreställningen att all yrkesutbildning så långt sommöjligt -- det sade själv --skall förläggas ute på resp. arbetsplatser.Vad blir det av detta? Det blir en väldigt dåliggrundutbildning, och det styr individen till ettspeciellt område. Det skapar inte den valfrihet somvi förväntar att ungdomarna skall få. I denföränderliga värld som vi nu lever i, med företagsom förändras och där rationaliseringarna går fram,behöver alla en bra grundutbildning, för attdärigenom kunna skaffa sig den utbildning debehöver framöver.Jag tycker att det är viktigt att vi tar upp detta. Vihar använt för litet tid åt att diskutera dengrundläggande yrkesutbildningen, dengymnasieutbildning som är så väsentlig. Det är inteenbart högskoleutbildningen som driver detsvenska samhället framåt. De svenska företagenutvecklas inte enbart beroende på akademiker ochliknande. De utvecklas beroende på deyrkeskunskaper och de breda kunskaper som destora arbetargrupperna har.De breda grupperna skall också få möjligheter attdelta aktivt i det utvecklingsarbete som sker. Dåmåste vi ge dem en ordentlig grundutbildning. Detvill inte vara med om. Så litet sommöjligt till den breda massan! är deras paroll. Denlinjen har också slagit in på.Det skall i och för sig bli intressant att se vad somkommer att ske. Propositionen skall ju rivas upp,säger ni, om ni kan få majoritet. Vem skall ni göradet tillsammans med? Skall ni göra det tillsammansmed s i ? Hon har ju sagt häratt hon ställer inte en gång upp på det förslag ni harlagt fram, trots att hon yrkar avslag påpropositionen.Centern kan ni inte gärna räkna med. Det har juklart framgått av inlägg här.Centern och vi har under en lång följd av år haft istort sett samma syn på utbildningspolitiken. Ochdet är naturligt, därför att vi vet vad det betyderbåde för den enskilde, för alla människor, och församhället att ha en så bra grundutbildning sommöjligt.Lärlingsutbildningens tid är förbi. Vi kommer attbehöva den i vissa speciella fall. Den finns och harmöjligheter att finnas inom den nyagymnasieskolan. Men vad som är viktigt är att deni så fall måste kombineras med de allmänna ämnensom man förutsätter att alla som väljergymnasieskola skall ha.Gymnasieskolan är frivillig. Ingen tvingas att gå igymnasieskola. Men jag tycker att både och läser urrapporten från litet felaktigt. Vad är det somhar skett? Vad har man utrett för någonting? Vadär det rapporterna säger?Man pekar på de problem som har funnits under detvå första åren, och man håller nu på att färdigställaden tredje rapporten. Man är medveten om att detkan vara svårigheter att skaffa handledare.Däremot har det inte varit några svårigheter att fåsökande.Det finns alltså ett intresse bland ungdomarna attvälja en treårig yrkesinriktad utbildning. Det pekarmot att alla skall få chansen att skaffa sig en sådan.En fråga som jag gärna skulle vilja ta upp är: Hurskulle en gymnasieskola se ut enligt moderaternasoch förslag? De säger att de 32 veckorsom vi har som underlag i vårt förslag inte räcker,utan att det är nödvändigt att gå längre. Är det, somYlva sade, proven ni skall ta väck? Ärdet SYO-medverkan ni skall ta väck? Är detstudiebesöken ni skall ta väck? Eller är det frågaom att förlänga antalet dagar utöver 172 ?Skall ni få in mer timtid, måste det gå ut över någotannat. Vill ni ta bort det individuella valet? Litar niinte på eleverna eller vill ni inte ge elevernamöjlighet att vara med om att styra sin egenutbildning och välja den utbildning som de kan varaintresserade av och möjlighet att öka på sinaämnen? Är det detta ni vill?Någonting måste ni göra för att öka dentimplanelagda tiden, annars räcker inte dagarnatill. Ni måste skära någonstans. Det skulle varaintressant att få reda på vad ni vill göra.Jag tycker att det är bra att kan taställning till den nya gymnasieskolan. Det ger enförutsättning både för den enskilda individen attutvecklas och för det svenska näringslivet attutvecklas . Det är vi tre partier som nustår bakom det här förslaget som kommer att se tillatt utvecklas , medan ni andrasätter er vid sidan om och motarbetar en utvecklingsom vi behöver både som människor och som land.Jag ber att få yrka bifall, herr talman, till utskottetsförslag.Anf. 44 ()replik:Herr talman! Ja, , nog skall vi göraallt vad vi kan för att reparera och restaurerautbildningspolitiken, det kan jag försäkra. Framförallt skall vi skapa en skola som ger alla eleverkunskaper och färdigheter, inte en skola som slår utvissa elever.Lars säger att utbildningsutskottet harlagt på timmar och förbättrat propositionen. Ja, nihar lagt på timmar, och det är i och för sig bra, detsade jag tidigare. Men ni har alldeles för lågambitionsnivå. Det är fortfarande viktiga ämnendär timtalet minskar.Det går inte att på så göra de förbättringarsom är nödvändiga i ett förslag som i singrundkonstruktion är fel. Vi har begärt ett nyttförslag som bl.a. skall ta hänsyn till den utvärderingsom borde ha varit klar innan propositionen skrivitsoch i alla fall innan beslut fattas, den utvärderingsom jag citerade ur i mitt inledningsanförande.Lars säger att det finns inga problem medrekryteringen. Faktum är att på IN-linjen finns detstora rekryteringsproblem. Det framgår när mantittar på rapporterna från det tredje året. Dessutomär det väldigt många som hoppar av, därför att degår ut i produktionen redan under utbildningen.Det finns stora variationer, och det är problem medbetygsättningen. Framför allt är det problem medkostnaderna. Man har inte klarat ut vare sig vadförsöksverksamheten kommer att kosta eller vaddet kommer att kosta med ett genomförande av treår för alla.Det är inte tiden som är det viktiga, ,utan det är kompetensen som är det viktiga, vadeleverna kan lära sig, målen för utbildningen. Detär inte utbildningens längd, utan det är målet,kraven i kommande studier och kommandeyrkesverksamhet som skall styra vad utbildningenskall innehålla.Det här har nämnts , och jag skalldärför läsa direkt ur ett dokument från SAF. I detstår: ''Utbildningstidens längd skall kunna varieraoch styras av utbildningens mål och individensbehov.'' Det överenstämmer exakt med vad jagtidigare har sagt i debatten.Anf. 45 ()replik:Värderade talman! Min vän troddeinte att liberalerna ville medverka till engod gymnasieskola. Han tror tydligen att det baraär han som vill det. Jag inledde mitt första inläggmed att uttrycka respekt för ambitionerna isocialdemokraternas förslag. Det är självklart, sadejag, att det av regeringen framlagda förslaget inteär avsett att vara dåligt, utan att det är ett förslag tillgymnasieskola som en socialdemokrat skall kunnavara stolt över. Jag vill gärna att ochandra ger mig samma respekt genom att säga attockså jag vill medverka till en god gymnasieskolaoch inte medverka till att hantera vissa elever pågymnasieskolan på ett sämre sätt än andra.Det som gör att vi är kritiska och inte kan ställa ossbakom resultatet av det hastigt utförda arbetet ärjust att tiden inte har räckt till. Den ene efter denandre av er säger ju att ni inte har hunnit med allt.Vi anser att tiden i utbildningsutskottet var alldelesför kort för att ta reda på vad folk som arbetar meddessa frågor ute i landet tycker. Det är engrundanmärkning.Både och harangripit för att jag skulle ha sagtnågot som inte överensstämmer med innehållet i enreservation som jag har skrivit under. Det är riktigtatt och jag i en tidigare reservationhar sagt precis det som här citeradeoch som också nämnde. Men om dehade besvärat sig med att läsa vad vi sade i andrareservationer i samma betänkande, skulle de hafunnit att det överensstämde exakt med vad vitidigare har sagt. Vi har exempelvis sagt attutskottet anser att studierna på de yrkesinriktadelinjerna i gymnasieskolan bör organiseras så attetappavgångar blir möjliga för elever som behöverdet. Vi har också sagt att även de allmänna ämnenaskall kunna studeras i modulform. Det är jutacksamt att haspla ur sig kritik mot vad vi har sagtnär man bara plockar ut enskilda saker. Så var detmed det.Anf. 46 (mp) replik:Herr talman! Jag skall först instämma med vadLars sade om att alla måste ges rätt till enbra grundutbildning. Det tycker jag är oerhörtviktigt. Vi i anser att det kan uppnåsprecis på det sätt som vi förordar. Eleverna skallsjälva få lägga upp sitt studieprogram och väljaarbetstakt. Vad är det för fel på det? De skall hamöjlighet att praktisera innan de inleder sinastudier på gymnasiet. De skall också få studera somlärling och studera andra saker på kvällstid. Varförskall inte det vara möjligt?Jag vet att det står i propositionen någonting om attdet här är en tanke som inte skall överges. Självtycker jag att det är något som bör utvecklas.Människor bör få möjlighet att fördjupa sinayrkeskunskaper. Det är något som skalluppmuntras och inte desavoeras. hadeeleverna i åtminstone 60 procentspraktik . får de 15 procents praktikvarje år. Det blir alltså mindre praktiska inslag iundervisningen. Jag kommer själv från enarbetarfamilj och tycker att praktik är viktigt. Harjag fel när jag påstår att det blir mindre praktik ochmindre av fördjupning i de yrkesspecifika linjerna?Jag tycker det är bra att förslaget till nygymnasieskola omfattar en linje med utbildning istorhushåll. Men jag anser att det skall vara möjligtför lanthushållsskolorna att ta på sig ansvaret förden utbildningen. Det finns en liten klausul ibetänkandet om det.Vad är det för fel på förslag om attkräva en konsekvensanalys när propositionenförelåg? När satte vi oss på bakhasorna och sade attvi absolut inte ville arbeta med de olika frågorna påett seriöst sätt? Vad vi gjorde var att säga att viskulle vänta och se vad som hände. Men ingen togkontakt med oss. Vad är det för fel på att göra enkonsekvensanalys när det läggs fram en propositionsom inte täcker kostnaderna för det man har tänktgenomföra. Propositionen var inte av god kvalitetoch definitivt inte framtidsinriktad.Jag tycker att vi i pekar påmöjligheterna att få en skola som är anpassad bådetill dagens och framtidens krav. Jag sitter med ibetygsberedningen, och där har vi sagt att vi vill haen fördjupad kunskapssyn och ett problemlösandeundervisningssätt. Det kräver enormt mycket avlärarna och handledarna. Deras elevstödjandeverksamhet får inte minska utan tvärtom öka.Likaså krävs det fortbildning. Dettalikvärdighetstänkande om att alla skall fåtillräckliga förkunskaper och direkt efter gymnasietkunna börja på högskolan är skenbart. Att påstådet är kanske t.o.m. att göra eleverna enbjörntjänst.Anf. 47 () replik:Herr talman! På en direkt fråga i utskottet svaradeEva Goe s att hennes yrkande var ett avslag påpropositionen. Då fanns det alltså inte underlag föreller möjlighet att föra en diskussion medmiljöpartiet. I stället fick de tre övriga partiernadiskutera hur problemen skulle lösas.Det är inte fråga om att lägga in praktik ute iarbetslivet, utan det handlar om arbetsplatsförlagdutbildning. Det tycker jag är mycket angeläget attmarkera.Om jag hade trott att varitspelare, då hade jag kanske kunnat använda mig aven replik och sagt att han säkert hade tippat och satt1 x 2. I betänkandet försöker han läsa ut olikareservationer som inte stämde mot varandra. Detkan däremot inte jag göra. Ni säger att ni ställer erbakom en treårig försöksperiod som nivill att den skall komma . Då är det intetal om några etappavgångar.Även i det nya förslaget vill man använda sig avkurser eller moduler. Där finns alltså en liknandeskillnad. Jag tror inte att det är meningsfullt förCarl-Johan att försöka hitta på fler ursäktertill att ni bytte sida.Låt mig också säga att jag inte har upplevt att ni varintresserade av att föra en diskussion om att nuförsöka göra något åt förslaget till nygymnasieskola. Ni förde fram precis sammayrkanden som , dvs. avslag påpropositionen och en begäran om en nyproposition. Ni var alltså inte villiga att diskuteramed oss i utskottet om det fanns möjlighet att göraförändringar.Kunskaper och färdigheter är två ord som jag harhört använda i varjeskolpolitisk debatt. Vad leder det framlagdaförslaget till? Jo, det leder till ökade kunskaper ochfärdigheter hos alla. Det är inte fråga om att enbartslå vakt om de studieförberedande utbildningarna,utan det handlar också om att skapa möjligheter fördem som väljer de yrkesförberedande linjerna attöka sina kunskaper. Men det har Ann-CathrineHaglund inget intresse av. Hon har bara intresse avatt en liten grupp ungdomar får fördjupadekunskaper och färdigheter. Där går skiljelinjenmellan oss. Vi vill se till att alla ungdomar får en bragrundutbildning som stärker deras möjligheter påarbetsmarknaden. Använd inte argumentet att detär relativt få sökande till den nya, treåriga . Det har varit mycket få sökande tillindustriteknisk linje, och det är det också till dentvååriga linjen. Det här är en fråga som vigemensamt med parterna skall försöka klara ut.Anf. 48 (mp) replik:Herr talman! historiebeskrivningverkar inte stämma överens med min. Alla yrkadepå avslag i första omgången i utskottet, eller hur?Centerpartiet, , ochmoderata samlingspartiet kunde av olika skäl inteacceptera detta, och vi i krävde enkonsekvensanalys. Jag vet inte om att vi har blivittillfrågade om hur vi skall kunnaförändra den här skolan i en annan riktning. Jaggråter inte för det, men däremot skulle man kanskekunna hitta andra lösningar.När det gäller frågan om praktik talade jag ompraktiska inslag och praktisk yrkesverksamhet påyrkesförberedande linjer. Okej, jag skall inteanvända ordet praktik. Det skall få hetaarbetsförlagd utbildning. Det kräver oerhörtmycket av dem som tar emot eleverna att detverkligen skall vara kvalitet. Vi har hela tidenunderstrukit att det skall vara kvalitet. När dettredje året byggs ut krävs enorma insatser. Manräknar med att 40 000 elever skall gynnas, och detläggs på detta. Jag har inte sagt att alla kommer attgå just en sådan linje, men det är ungefär hälften,hälften i dag.Vad är det för fel på den utbildningsform som viföreslår och de möjligheter som vi pekar på? Varförkan man inte ta bort åldersgränsen? Är det inte enfelsyn att lägga in mer teori i kärnan på deyrkesinriktade linjernas program? Borde de intesjälva kunna få tänka och lägga ihop sitt egetprogram?Anf. 49 ()replik:Herr talman! Om tycker att jaganvänder uttrycken kunskap och färdigheter ochförknippar dem med mig, tar jag det som ettberöm. Jag tycker nämligen att det är viktigt att densvenska skolan, både på grundskole- ochgymnasieskolestadierna, ger kunskaper ochfärdigheter till alla. Motsatsen mellan teoretiskaoch yrkesinriktade utbildningar har inte vi skapat.Den har propositionen skapat, eftersom man därville förlänga de yrkesinriktade linjerna påbekostnad av de teoretiska. Vi moderater hävdaratt alla skall få kunskaper och färdigheter.Propositionen liksom betänkandet talar inte omkunskaper och färdigheter, målen för utbildningenför gymnasieskolan och förkunskaper förhögskolestudier och yrkesverksamhet. Det är en avde stora bristerna med propositionen.Det är inte det faktum att alla linjer blir treårigasom avgör vilka kunskaper och färdigheter destuderande får -- det är innehållet. Deutvärderingar som jag citerade förut visar atttreåriga utbildningar för alla inte ger en braorganisation. Eleverna är olika. De målutbildningarna skall ha är också olika. Därförmåste både längden och innehållet anpassas tillelevernas önskemål och de mål som utbildningenskall nå. Däremot skall vi självfallet inte skapaåtervändsgränder. Det skall finnas rikligamöjligheter att kunna komplettera för den somändrar sig.I det betänkande som ligger på våra bord ochsom vi skall besluta om, finns inga bra möjligheterför ungdomar som i 15--16-årsåldern har svårt atttänka sig en treårig gymnasieutbildning. Jag vetinte vilka erfarenheter har, men jaghar undervisat elever i dessa åldersgrupper imånga, . Jag vet att när det gäller de eleversom går ut årskurs 9 kan inte alla tänka sig tre årsstudier till. De kan däremot tänka sig en tvååriglinje och en specifik yrkesutbildning. Sedan kanskede ändrar sig och vill komplettera. Sådanamöjligheter skall vi skapa. Skall vi kunna skapa enutbildning där alla elever får sina anlag och behovtillgodosedda måste utbildningarna kunna varierabåde till längd och innehåll.Anf. 50 ()replik:Värderade talman! uppfattar detsom om jag ville gardera med kryss. Nej, vi har inteändrat uppfattning. Det var det jag försökte bevisa.I samma betänkande hade vi med exakt detsammasom vi har sagt . Läs, jag kan låna utbetänkandet.Det var andra faktorer som gjorde att vi inte villedelta i arbetet med att på denna korta tid försökajustera propositionen i den riktning som vi och desom jobbar med frågorna vill. Vi tyckte inte atttiden räckte, och att man hade för litetutvärderingsunderlag. Vi kan ta ÖGY-försöketsom exempel. Det är ännu inte färdigt. Just i dagslutar de sista som ingår i den förstaförsöksperioden. Att bedöma det som har varithittills och tro att man efter det skall veta vad manvill med gymnasieskolan, är ungefär som attbedöma potatisskörden efter blasten. Det är intealls säkert att det ser ut så när det är färdigutarbetatsom man tycker att det verkar innan skörden ärklar.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag tycker nog att jag ändå bör läsaytterligare något för . Ireservationen från och Carl-JohanWilson skriver ni att enligt utskottets uppfattning ären tvåårig yrkesutbildning otillräcklig. När manvänder på bladet finner man att det sägs att motdenna bakgrund anser utskottet att en nyyrkesutbildning av i huvudsak ÖGY-utredningensmodell skall inledas /90 i stället för år 1988.Jag kan inte tolka det på annat sätt än att ni harändrat uppfattning.Eftersom vi gör alla utbildningar treåriga, , ökar vi möjligheterna för deelever som går på den treåriga utbildningen att fåmera kunskaper och färdigheter. Jag tror dock inteatt man förmedlar ett enda dugg av kunskaper ochfärdigheter genom att bara använda orden, somAnn-Cathrine gör. Jag tror att man måstegå till handling.De som väljer treårig yrkesförberedande utbildningkommer att få bättre kunskaper än de som gårpå en tvåårig. Vi förstärker de allmänna ämnenagenom de ämnen som finns i kärnan. Ann-CathrineHaglund har inte sagt ett ord om detta och huruvidadet är bra eller dåligt att man förmedlar dessakunskaper till eleverna. Det är således bara pratfrån sida.Ni vill sortera upp arbetsmarknaden. Vi villdäremot stärka den enskildes ställning. Det görman genom att ge honom bättre kunskaper ochfärdigheter och genom att ge honom den utbildningsom vi föreslår.När man diskuterar kompetensen och säger attSAF har sagt att det kan gälla två till , tyckerjag att skall försöka fåkontakt med de olika yrkesområdena och lyssna påvad som sägs inom arbetsgivareföreningen. Desitter själva med i kursnämnderna som harutarbetat de planer som man nu studerar efterenligt ÖGY-modellen. De arbetar och ärintresserade av att ingå i yrkesnämnderna för attkunna ge förslag till timplaner och läroplaner för denya treåriga linjerna. De ber att vi skall genomföraen treårig gymnasieskola, så att bra människorsöker anställning hos dem med så breda kunskaperatt de är flexibla och kan anpassa sig till de krav somkommer att ställas i framtiden.Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! Det har redan varit en lång debatt,och den har handlat om en hel del av de tekniskafrågor som har diskuterats med anledning avpropositionen. Det har gällt timplaner, veckotider,antal veckor , antal läsdagar och en långrad frågor av den karaktären. Jag skall inte gå in pådetta, utan i stället försöka att föra en diskussionom den politiska bakgrunden till att vi lägger framett förslag som innebär att man bygger ututbildningen för halva årskullen ungdomar medytterligare ett år.Till socialdemokratins grundläggande insikter höratt kunskap är makt. Makten i samhället har genomtiderna erövrats på olika sätt. Ursprungligen vardet våldet och den starka som ägde makten, denfysiska styrkan. samladesrikedomar, och rikedomarna erövrade makten. Detvar de rika som ägde makten. Mot det samhälletväxte ett folkligt motstånd fram. Det folkligamotståndet bars av våra stora folkrörelser. Deförändrade i grunden vårt samhälle genom att medsitt eget engagemang, baserat på kunskap, ordna enbättre tingens ordning.Det djupt demokratiska med kunskaper i det härperspektivet är att kunskapen också kan ägas avden svage och av den fattige. Vi fortsätter ensamhällsutveckling i den riktningen, där alltmer avmakten ligger hos dem som kan, hos dem sombegriper. Om vi ser ett sådant kunskapssamhälleframför oss är det av oerhört stor betydelse att manhela tiden när man genomför skolreformer benhårthåller fast vid principen att alla har rätt att varamed. Det handlar i det långa loppet om försvaret avett demokratiskt samhälle. Accepterar vi att någraskall stå utanför, att några inte behöver vara med --ja, då har vi också sagt att vi överger en avgrundvalarna för det demokratiska samhället,nämligen allas lika rätt och lika värde.Det är mot den här bakgrunden somsocialdemokratin har genomfört sinautbildningsreformer. Vi har mött starkt motståndinte bara här utan genom årtiondenas lopp.Den som är äldre och kan erinra sig diskussionernaom känner igen många av de argumentsom nu reses mot gymnasieförslaget. Det är nästanidentiska ordvändningar, som det storalärarförbundets tidning så riktigt påpekat.Då hade vi också högern emot oss som sade: Detkan väl aldrig vara rimligt att vi skall utökautbildningen i vårt land på ett sådant sätt att alla fåren utbildning som motsvarar den gamla realskolan?Skall det vara nödvändigt? frågade man.Ja, svarade vi, det är nödvändigt, eftersom vi troratt samhället utvecklas i den riktningen att det bliralltmer komplicerade samband att ta ställning till,och för människans frihet och individens rätt krävsgoda kunskaper, och därför skall alla vara med.De som i andra sammanhang ofta talade omkunskaper, alltså de konservativa, motsatte sig denreformen. Vi drev igenom medliberalernas stöd, och det är ingen somifrågasätter den reformen.Nu står vi inför ett annat stort steg i svensk skol- ochutbildningspolitik, nämligen att åstadkomma engymnasieskola för alla. I det arbetet handlar det omatt faktiskt se till att vi jämställer utbildningarnainom gymnasieskolan med varandra och att vi tarbort de skillnader som vi har byggt in och som ärkvarlevor från gamla skolsystem. Om man går ut påen gymnasieskola ser man var yrkesskolanfinns, man ser var det gamla läroverket levervidare, och man kan ibland också se rester av dengamla . Dessa skolformer finns där, ochde lever. Vi har genom våra beslut faktiskt gjortväldigt mycket för att befästa de skillnadernagenom att ge de olika skolformerna olikaförutsättningar för sitt arbete. Dagens propositionsiktar till att i den meningen jämställautbildningarna, att de gamla skillnaderna faktisktundanröjs. Det är i det perspektivet förslaget skallses.Då möter vi naturligtvis återigen sammainvändning som . Samma grupper som förutopponerade sig mot införande stigernu upp och säger: Inte kan det väl vara rimligt attde som är skoltrötta skall ha avutbildning -- låt dem slippa, vi begriper ändå bästvad som borde gälla för dem.Det är samma argument, och det är samma grupperi samhället som framför dem. Det är dock denskillnaden den här gången att det inte ärhögerpartiet, som bekämpade , som nuensamt står för kampen mot gymnasieskolan. Dethögerpartiet har fått sällskap med det svenskaliberala partiet, som har en annan tradition påskolpolitikens område än att motsätta sig denbreddning och den demokratisering som detta är ettuttryck för.Herr talman! Om jag skall gå ifrån min dispositionför vill jag säga att det egentligen ärrätt avslöjande att höra försökaförklara vad han och menade när de reserverade sig till förmån fördet förslag som ligger som proposition. Då vardet högsta folkpartistiska visdom, är detnågonting som man vänder ryggen. Inte beror detpå att har kommit till en annaninsikt. Det beror på att ett parti som ingått en ny politiskallians. är moderata samlingspartietsstödparti i skolfrågor, precis som i alla andra frågorhär i kammaren.