prot · GE09106 · 1991-05-03 00:00:00 — Jag tror det voreärligare om vi alla erkände att det hänt mycket pådetta område ute i samhället under de senaste årenoch att det nu är vår uppgift som politiker att drivadessa frågor vidare.Sedan måste jag reagera när miljöministern sägeratt avsikten med detta är att vi skall stoppamarknadsförsäljningen av glasflaskorna. Jag trorinte riktigt på den argumentationen. Jag tror inteatt man fått bryggeribranschen att i ett system som i självaverket skall leda till att de minskar andelen av PET-flaskorna och ökar andelen av glasflaskorna. Jagtror att verkligheten kommer att bli den motsatta.Anf. 66 ():Fru talman! Miljöministern verkade mycketoptimistisk om framtiden. Det är gott och väl. Vihoppas också att man skall kunna ta ett bredaregrepp. Vi anser dock att man borde ha tagit detredan nu.I andra frågor som kanske inte belyses så myckethär i debatten talas det också om en vissdispensgivning. Jag vill gärna fråga miljöministernom hon verkligen tror att denna dispensgivning kanbli fullt neutral med tanke på att t.ex.Bryggarföreningen skall vara remissinstans närman skall ta ställning till dessa frågor. Det tyckerjag är litet alarmerande, även om man är expert påområdet. Det är en viktig uppgift att hantera dettapå ett riktigt sätt.PVC-flaskorna, som ju är den verkliga miljöbovenbland förpackningar, omfattas ju inte av lagendenna gång. Jag vill fråga: När beräknarmiljöministern att man kan göra någonting på detområdet? Det vore en verklig miljöinsats.Anf. 67 ():Fru talman! Jag tycker det vore intressant att få enredogörelse för hur vi skall klara problemet med deflaskor som inte innehåller konsumtionsdryckeroch därmed inte ingår i detta retursystem. Detborde vara ganska enkelt att få med även dessaflaskor som innehållsmässigt kanske är av sammakvalitet. Om inte annat bör man kunna styra det så,att även engångsflaskorna, t.ex. 15 miljonersaftflaskor, omfattas av retursystemet, så att de intehamnar utanför.Anf. 68 Miljöminister ():Fru talman! Först skall jag direkt erkänna att jag ihastigheten läste fel. Detär dock inte så att PET-flaskorna är ett så litetproblem som vill göra gällande. Detstår faktiskt också i utskottets överväganden att devolymmässigt utgör en betydligt större del och attdet just är PET-flaskorna som svarar för den häreffekten, att dryckesförpackningarna volymmässigtutgör en växande andel av det totalahushållsavfallet. Det är i sig ett problem som vimåste ta itu med. Men jag erkänner att jag hadelitet för bråttom och att tankarna rusade i väg förmig.Jag tycker också, , att det ärtröttsamt att vi står här och öser påvarandra vår egen historia. Det är riktigt att det pådetta område har hänt väldigt mycket. Jag kan sägaatt avfallsområdet ochdryckesförpackningsområdet var bland de värstaområdena jag fick ta itu närjag började arbeta som miljöminister. Idiskussioner med bryggeribranschen ochförpackningsbranschen stoppade vi en del nyaförpackningar som då var på väg in på marknaden.Vi fick till stånd ett nytt sätt att arbeta med dessafrågor som ledde fram till att man tog fram enåterfyllningsbar flaska. Vi fick också fram ett nyttflask- och backsystem när det gällerglasförpackningar. I den här processen och iöverläggningar med olika parter, även handeln, sågjag så tydligt -- liksom även när jag handlade i minKonsumaffär hemma -- att man störtskyltade medengångs-PET-flaskorna för att tränga ut andraförpackningar och slippa ha besvärliga retursystemi affären. Det var tydligt. Därför var det strategisktviktigt att göra denna engångsinsats som ett led idet bredare arbetet med att få någon ordning påavfallshanteringen och förpackningssystemet.Jag tror att det som vi nu redovisar i denmiljöpolitiska propositionen om helhetsansvaretför producenter och branschen är det riktiga svaretpå problemet. Inga andra lösningar kan lika brahantera detta som den satsning vi nu gör och somvilket jag är övertygad om, kommer att bligemensam med övriga . Det kommer att fådynamiska och självsanerande effekter som ärmycket bra. Jag tror också att vi får enstandardisering av förpackningarna internationellt.Anf. 69 ():Fru talman! Jag skall avsluta den här diskussionenkring mängden avfall. Enligt våra beräkningarproduceras 140 miljoner flaskor . De vägeri genomsnitt . Det blir ungefär 10 000 ton.Det skall ställas mot den totala volymenhushållsavfall som uppgår till 2 600 000 ton.Miljöministern säger att det är fråga om en storvolym, och visst är det så. De är dock mycket lättaatt klämma ihop. Vi har inte förringat problemetkring PET-flaskorna. Det är en viktig del i andraåtgärder.Vi tycker att miljöministern i denna fråga harhamnat på ett stickspår. Varför säger jag detta?Den järnvägsräls som leder rakt fram leder motEG, internationella överenskommelser och storagrepp. Det var miljöministern inne på i sittanförande. Det här förslaget är dock ett stickspår.Därför har vi kritiserat det, inte därför att det hargällt att komma till rätta med detta miljöproblem.Anf. 70 Miljöminister ():Fru talman! Först vill jag säga till ton är ett mått på vikt, och inte volym som LarsErnestam sade. Volymmässigt utgör detta enmycket större del.Jag tycker att mycket stora intresse förregeringens och hantering av den härfrågan med all önskvärd tydlighet visar att dettalångt ifrån är ett stickspår, utan tvärtom att det harutomordentligt stor betydelse för utvecklingenäven internationellt. Tack vareriksdagsmajoritetens kloka ställningstagandekommer att bli ett föregångsland på det härområdet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Vissa tillsynsfrågor enligt vattenlagenm.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU28 Vissa tillsynsfrågor enligtvattenlagen m.m. (prop. 1990/91:114)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § Bostadsdomstolen och hyresnämndernaFöredrogsjustitieutskottets betänkande1990/91:JuU26 Bostadsdomstolen ochhyresnämnderna (prop. 1990/91:98).Anf. 71 ():Fru talman! Vi skall nu behandla justitieutskottetsbetänkande nr 26 om specialdomstolar.Bakgrunden till detta betänkande är det s.k.Langborgermålet i för mänskligarättigheter, där blev fällt därför attbostadsdomstolen inte hade varit en opartisk ochoavhängig domstol i förhållande till det mål somprövades. bröt därför mot artikel 6 punkt 1i Europakonventionen.Det mål som prövades handlade om att en partstalan kan stå i strid mot ett gemensamt intresse hosde organisationer som utsett intresseledamöterna idomstolen. Det faktum att har fällts iEuropadomstolen har föranlett regeringen att läggafram förslag till förändringar.Regeringens förslag innebär att intresseledamötersom representerar organisationer som kan antas hagemensamma intressen som i sin tur står i strid medden ena partens intressen i tvisten, inte får delta iett sådant mål. Om en sådan situation uppstår skallmålet i stället handläggas av enbart jurister.Vi i liberalerna tycker att förslaget är ettsteg i rätt riktning, men långt ifrån tillräckligt.Langborgerdomen i är bara ettav flera symptom på ett systemfel. Regeringenförsöker nu isolera de fall där maktbalansen kantänkas vara förskjuten i stället för att angripa helasystemet av beroendeförhållanden.Vi menar att i en demokratisk rättsstat skallriksdagen bestämma vilka lagar som skall gälla. Närtvister sedan uppkommer skall de avgöras av enoberoende och opartisk domstol som inte kanmisstänkas för att ta obehöriga hänsyn. Det ärkonstitutionellt tveksamt att ha domstolar varsgrundläggande idé är att de bygger på enmaktbalans av beroendeförhållanden i stället föratt bygga på oberoende.Hyresnämnden består i regel av en lagfarenordförande samt två ledamöter frånhyresnämndens organisationer. En hyresnämndsbeslut kan överklagas till bostadsdomstolen. Menäven den instansen har en majoritet avorganisationsföreträdare -- tre lagfarna domare ochfyra intresseledamöter. Vi anser att det ärbetänkligt från rättssäkerhetssynpunkt med ensådan sammansättning i domstolar.Människors förtroende för den dömande maktensoberoende och integritet urholkas genomintresseledamöternas delaktighet irättstillämpningen. Vi anser därför att hyres- ocharrendenämnderna samt bostadsdomstolen böravskaffas så snart som möjligt.Rättegångsutredningen som lämnade sittbetänkande var inne på samma linje.Utredningen skrev bl.a. att utvecklingenbeträffande specialiseringen av domstolsväsendetnu gått så långt att det gällde att välja väg. Manmenade att det allmänna domstolsväsendet hadeblivit så utarmat att en återgång till ett meraenhetligt domstolsväsende var befogad. Därförborde fastighetsdomstolen och hyres- ocharrendenämnderna avskaffas och deras uppgifteröverföras just till de allmänna domstolarna.Utredningen menade också att även sjörättsmål,tryckfrihetsmål m.fl. liknande mål kunde överförastill de allmänna domstolarna.Mot bakgrund av den här beskrivningen anser vi attdet nu vore lämpligt att ge den sittandedomstolsutredningen tilläggsdirektiv för att göra enöversyn av specialdomstolarna. När det gällerbostadsdomstolen och hyresnämnden börregeringen nu lägga fram förslag som går ut på attden verksamhet som dessa domstolar bedriver skallöverföras till allmänna domstolar.Dessa båda yrkanden framgår av reservationernanr 2 och 3, som jag yrkar bifall till, i det härbetänkandet.Anf. 72 ():Fru talman! betänkande nr 26behandlar bostadsdomstolen och hyresnämnderna.Regeringen har i proposition 1990/91:98 bl.a. lagtfram vissa förslag till ändring i lagen ombostadsdomstol. Man har efter avgörande iEuropadomstolen i som framhöll, föreslagit vissa ändringar i lagen, såatt den bättre anpassas till de krav somEuropadomstolen har dömt efter.Det är i och för sig tillfredsställande attförändringar görs i svensk lagstiftning för attuppfylla krav. Men enligtmoderata samlingspartiets uppfattning räcker intedessa förändringar till. Från regeringens sida harman -- som vanligt skulle jag vilja säga -- inte tagitsteget fullt ut.Fru talman! Vi moderater har tidigare krävt enfullständig översyn av systemet medpartssammansatta domstolar och specialdomstolaroch vidhåller fortfarande nödvändigheten av ensådan översyn.Vissa former av specialisering av domstolsväsendetbehandlades i , SOU1987:13. Utredningen ansåg redan då attspecialiseringen av domstolsväsendet hade gått sålångt att man måste välja väg -- antingen en fortsattutarmning av de allmänna domstolarna eller enåtergång till ett mera enhetligt domstolväsende. Vimoderater -- liksom för övrigt utredningen --förordar det sist nämnda alternativet. Vi vill ha ettmera enhetligt domstolväsende.Vi vet att många oroar sig över att de särskiltutsedda representanterna i de partssammansattadomstolarna och nämnderna inte i varjesammanhang kan frigöra sig helt från bindningentill den part som har utsett dem som sina speciellarepresentanter i domstolen. Dessa domstolar ärockså fristående från de allmänna underrätterna.Ofta finns ingen eller bara begränsad möjlighet attöverklaga dessa domstolars avgöranden. inte föras vare sig mot arbetsdomstolens ellermarknadsdomstolens dommar.Fru talman! Det är mot denna bakgrund som vi imom. 7, reservation 2 kräver en fullständig översynav specialdomstolarna. Det är hög tid att översynenkommer i gång, och utgångspunkterna för arbetetmed översynen skall vara att flertaletspecialdomsdommar skall avskaffas. Mycket starkarättssäkerhetsskäl talar för en förändring i denriktningen.Förändringen kan komma att medföra ökat behovav expertmedverkan inom de allmännadomstolarna, varför även den frågan bör ingå iutredningsdirektiven, som regeringen bör ge somtilläggsdirektiv till domstolsutredningen. Jag yrkar bifall till reservation 2.När det gäller reservation 3 har vi liksom folkpartietliberalerna och företrädare iutskottet krävt att bostadsdomstolen m.m. skallavskaffas. Vi anser att ärendena skall överföras tillallmän domstol. Det är från principiellautgångspunkter betänkligt attintresseorganisationer är representerade idömande organ.En hyresgäst kan klaga på hyresvillkor och dylikthos hyresnämnd eller bostadsdomstol. Organen ärpartssammansatta, vilket innebär att ärendenaavgörs av en representant för fastighetsägarna ochen från samt endomare. Eftersom de bägge avtalsparterna --naturligt nog -- slår vakt om sin avtalsuppgörelseleder partssammansättningen här till att denenskilde har mycket små möjligheter att vinnagehör för sin åsikt.Enligt moderata samlingspartiets uppfattning skallprövning inför domstol vara reell och opartisk. Vihar därför, fru talman, yrkat att hyresnämnd ochbostadsdomstol skall avskaffas och att ärendenaskall överföras till allmän domstol.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.Anf. 73 ():Fru talman! har sedan tidigareuppfattningen att specialdomstolar av det slag somdet här är fråga om bör avskaffas. Av skäl som i alltväsentligt redan har anförts av ochBirgit yrkar jag bifall tillreservationerna nr 2 och 3.Anf. 74 ():Fru talman! Langborgermålet ligger till grund förförslag till förändringar när det gällerbostadsdomstolen för att den enskilde skall varaberättigad till en domstolsprövning inför enoavhängig och opartisk domstol. Målet kanbeskrivas så att både de som ingick i rätten och densvarande hade en ekonomisk vinst av att en vissklausul fanns kvar.I propositionen som behandlar detta tar man ävenupp andra specialdomstolar medintresseledamöter, bl.a. arbetsdomstolen.Vänsterpartiet tar i en reservation uppsammansättningen i arbetsdomstolen. Även iarbetsdomstolen kan den enskilde människankänna oro och tvivel inför om domstolen äropartisk.Jag vill ta ett exempel med ett ärende som jag harläst om. Det gäller en kvinna som sökte arbete somvaktmästare på en LO-skola. Hon fick intetjänsten. Hon upplevde det som en diskrimineringpå grund av kön och ville föra frågan tillarbetsdomstolen. , ett LO-fack, vägrade bistå henne i en sådan prövning, ochhon anlitade en privat advokat. I domstolen fannsdå LO-representanter både som svarande och somledamot av rätten. Man kan förstå att kvinnankände sig överkörd i en sådan rättegång.Jag har arbetat som facklig förhandlare i ett i . Därför vet jag hur minafackliga kolleger, främst från , ser påsyndikalister. Jag kan också föreställa mig att i måldär syndikalister är part kan situationer uppstå därden enskilde kan känna tvivel beträffandeopartiskheten.Därför har vi i en motion från vänsterpartietföreslagit att i de konkreta fallen då en enskild villföra sin talan i domstol och det egna fackförbundetinte ställer upp med jurist i domstolen eller ensyndikalist vill föra sin talan -- haringa representanter i arbetsdomstolen -- skall manha en domstol utan intresseledamöter.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 75 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall tillhemställan i justitieutskottets betänkande 26 ochavslag på de reservationer som fogats tillbetänkandet.Som tidigare talare framhållit handlar denproposition som ligger till grund för betänkandet iförsta hand om sammansättningen avbostadsdomstolen och hyresnämnderna i vissatyper av mål. Anledningen till propositionen är endom i där det konstateras att dennuvarande sammansättningen i den typ av mål somdet är fråga om inte fyller kraven på att domstolenskall vara opartisk och oavhängig. Det finnsnaturligtvis all anledning att se till att vi har ettdomstolsväsende som fungerar utifrån de principersom anges i om de mänskligarättigheterna.I propositionen behandlas också ett par andrafrågor. Det gäller frågan om att nämndemän i olikadomstolar inte får uppträda som partsombud i sinadomstolar. Vidare föreslås slopande av 70-årsgränsen för valbarhet i hyresnämnd ocharrendenämnd. Detta överensstämmer med vadsom i övrigt gäller för nämndemän.Vad sagt -- och det är detta somligger bakom propositionen -- är attlekmannaledamöterna, som är utsedda tillledamöter av domstolarna därför att de harerfarenhet av fastighetsförvalning sett ur ettägarperspektiv eller av ett boende sett urhyresgästperspektiv, inte är representanter förnågra organisationer, utan det är personer som harjust dessa erfarenheter. Vad Europadomstolenuttalat sig om är att lekmannaledamöterna hade ettgemensamt, sammanfallande intresse som stod imotsatsförhållande till intresset hos den personsom hade väckt talan i domstolen.Det är viktigt att komma ihåg att det inte handlarom något generellt uttalande frånEuropadomstolen om att den här typen avdomstolar inte skulle uppfyllarättssäkerhetskriterierna, utan det gäller just densituationen där lekmannaledamöterna har ettsammanfallande, gemensamt intresse som stridermot det intresse som den person har som väckttalan i domstolen. Utskottet skriver omEuropadomstolens uttalande:''bör det redan här understrykas attEuropadomstolen uttryckligen konstaterade attintresseledamöterna i bostadsdomstolen ärutomordentligt väl kvalificerade att delta ibedömande av tvister mellan hyresvärdar ochhyresgäster m.m. just på grund av sin särskildaerfarenhet. ''Man kan alltså inte ta domen i det s.k.Langborgermålet till intäkt för att en ordning medintresseledamöter generellt sett skulle varaoförenlig med konventionsåtagande. Jagtycker att det är viktigt att konstatera detta för denfortsatta debatten i anslutning till de reservationersom fogats till betänkandet om att skalluttala sig för att avskaffa specialdomstolar. En delreservanter föreslår att det skall ske först efterutredning, medan andra vill att det skall ske meromedelbart.Denna fråga är inte något nytt diskussionsämne idenna kammare, utan den har varit föremål förflera betänkanden från justitieutskottet. Utskottethar i dessa betänkanden uttalat att det inte finnsanledning att generellt avskaffa det som kallas förspecialdomstolar. Specialdomstolarna har i stället --det framhåller också rättegångsutredningen -- letttill att många mål har blivit utomordentligt välutredda och att det har kunnat avkunnas bradomar.Rättegångsutredningens förslag hade sinutgångspunkt i att man skulle göra en satsning påde allmänna domstolarna och att den allmännakompetensen där skulle utvecklas ytterligare.Rättegångsutredningen ansåg att man i stället förspecialdomstolarna skulle utveckla ett system medexpertmedverkan i domstolarna, såsom fallet ärjust i bostadsdomstolen och hyresnämnderna, därfolk med erfarenhet från just de områden somdomstolarna skall döma i medverkar. Det är alltsåfråga om en expertmedverkan. Därigenom har manegentligen bara genom en annan organisation enligtmin mening försatt sig i ungefär samma läge som viför närvarande befinner oss i.Det är svårt att förstå att flera partiföreträdare härutifrån principiella utgångspunkter uttalar sig idessa frågor. För dessa principiella utgångspunkterkan man inte finna stöd vare sig iEuropakonventionen om mänskliga rättighetereller i uttalandet från . Man kaninte heller finna stöd för dessa principer ens iuttalanden från lagråd. Dessa instanser har ansettatt detta är en korrekt anordning.Reservation nr 1 har en delvis annan utgångspunkt.Den handlar om arbetsdomstolen. Jag anser attreservanten har missat själva poängen, nämligenatt uttalande handlar om justsammanfallande, gemensamma intressen. I densituationen bör man inte kunna råka in i när detgäller arbetsdomstolen, något som framhålls iregeringens proposition och som det argumenterasför i utskottsbetänkandet.Fru talman! vill jag säga att jag tycker attdet är underligt att företrädare för såstarkt vill förlita sig på enbartämbetsmannamedverkan i vissa typer av mål iarbetsdomstolen.Anf. 76 ():Fru talman! verkar förorda attvi skall behålla den typ av specialdomstolar som vihar på alla tänkbara områden i . Faktum äremellertid att även hans parti börjat inse att det inteens för socialdemokratin ligger i tiden att behållaspecialdomstolar. Vi har ganska avskaffatekodomstolarna, och vi har också avskaffatförsäkringsdomstolarna som en typ avspecialdomstolar. Så nog verkar det som omsocialdemokratin vore på väg åt samma håll som viandra. Det är bara det att socialdemokraternaväntar tills de tvingas in i en ny fålla. Den tidenkanske också kommer då socialdemokratin anseratt detta även gäller i det här fallet.Jag kan inte heller låta bli att konstatera att ävenrättegångsutredningen konkret förordade att manskulle avskaffa såväl fastighetsdomstolen somhyres- och arrendenämnderna. Det finns alltsåinget stöd i rättegångsutredningen för att behålladen nuvarande ordningen, något som jag fickintrycket av att hävdade.Man kan säkerligen läsa in litet olika meningar iEuropadomstolens uttalande, beroende på vilkaegna värderingar man har. Min bedömning är attEuropadomstolen uttalade sig principiellt att mankunde ha nämndemän som var kunniga.Europadomstolen uttalade sig däremot inte om detlämpliga i att organisationer var företrädda ispecialdomstolar. Detta är för mig två helt skildasaker.Anf. 77 ():Fru talman! Jag vill bara kort deklarera att jag haruppfattat utslag på samma sättsom här har redogjort för. Vad manuttalar sig om är sammansättningen i den här typenav mål. Vad vi har utgått ifrån är att man aldrig skallbehöva känna tvekan om hur en nämndssammansättning eventuellt kan påverka domen.Göran säger att domstolarna i alla fallmåste anlita expertmedverkan. Vi har då sagt attdet bör kunna utredas om expertmedverkanbehövs. Men det är skillnad att höras som expertoch att ha dömande funktion.De partssammansatta fristående domstolarna, somhar att tillämpa särskilda regler inom vissaområden, i snarlika rättsliga frågor dömer olika.Det tycker vi är mycket olyckligt. Vi anser att detallmänna domstolsväsendet här är bättre skickat atthandha den dömande funktionen.Anf. 78 ():Fru talman! Jag vill först svara hans funderingar över att skriviten sådan här motion och reservation. Det beror påatt vi värnar om demokratin och rättssäkerheten.Vi tycker att även skall få finnas tilloch kunna få sin rätt. Det gäller alla enskildamänniskor.Även om ett överklagande inte skulle vinna bifall iEuropadomstolen, kan det ändå vara fråga om ettotillfredsställande förhållande. Detta kan leda tillvad vi i dagligt tal kallar för rättshaveri. Man kanbefara att det även i arbetsdomstolen kan uppståsådana situationer som jag pekade på i mittinledningsanförande, där en part i målet ochlekmannaledamöterna kan ha ett gemensamtintresse av att tvisten skall få en viss utgång.Anf. 79 ():Fru talman! Socialdemokratins ställningstagandetill specialdomstolar är mer att betrakta som ettpraktiskt ställningstagande. Det är riktigt somBritta Bjelle säger att vi har avskaffatekodomstolarna och fattat beslut om en annanordning när det gäller socialförsäkringsmål. Vikänner inte alls något motstånd mot att diskuteradessa frågor. Vad jag vänt mig mot i minargumentation är den principiella utgångspunktsom både , och har när de hävdar att man inte skall haspecialdomstolar utan man i stället skall lösa frågangenom att de allmänna domstolarna i olika typer avmål tillförs expertmedverkan. Det är i varje fall denlösning som rättegångsutredningen förordar. Jaganser att man då i verkligheten får ungefär sammalösning som man har och att detalltså kan komma principiella invändningar motdetta.När det gäller uttalande är detprecis så som det står på s. 9 i utskottsbetänkandetoch som jag citerade, nämligen att uttalandet intesträcker sig längre än till att lekmannaledamöternahar sammanfallande intressen, såsom jagredogjorde för i mitt anförande. Det är ju enklareatt vi läser på detta än att vi argumenterar här ikammaren. har alltså inte uttalatnågonting negativt i detta fall.Till vill jag säga attarbetsdomstolen haft denna sammansättning underen mycket lång följd av år. Arbetsdomstolen har ettutomordentligt gott anseende. Varken jag,utskottskansliet eller någon annan har kunnat finnaatt den typen av konflikter som föranlett dennaproposition skulle kunna uppstå i arbetsdomstolen.Därför är det inte nödvändigt att göra någonförändring av arbetsdomstolens sammansättning.Jag vidhåller också min uppfattning att det kännspå något sätt underligt att just vänsterpartietförordar en sammansättning som medför enbartämbetsmannaledamöter.Anf. 80 ():Fru talman!