prot · GF098 · 1991-10-09 00:00:00 — Jag tog det som ett exempel på denheliga äganderätten och vad den kan innebära.Men om inte passar, inbjuder jag CarlBildt och regeringen att promenera i skogar.Då skulle jag och ett par stycken till här i kammarenkunna visa er vad det kan innebära omäganderätten skrivs in på det sätt som ni vill.Jag vill säga några ord om det ni tar upp iregeringsförklaringen när det gäller vinsterna ochföretagen. Det är inte ointressant. senaste rapport slås det fastatt de stora företagens problem bl.a.varit att de haft stora och höga vinster, att företagenhar blivit nöjda och produktivitetsutvecklingen harblivit lidande. Detta har inneburit att företagenmeditativt har slagit sig till ro, nöjda med sina storavinster. Om detta kan man ha mycket att säga.Jag skall ta upp två saker. För det första är dettaungefär vad vårt parti har hävdat , ochdet hävdar nu också . För detandra har det inte varit skatten på de här företagensom har hämmat dem och sänkt deras tillväxtkraft,utan det har varit företagens egen liknöjdhet införstora och enkla vinster. Det har gjort företagenrelativt självgoda.När man som i regeringsförklaringen vill se överstatens finanser, statens utgifter och även skall göraden här översynen av omsorgen om människorna,om och om företagen måste man diskuterautifrån reella synpunkter. Företagens problem är aven helt annan art än för låga vinster. har de haft relativt höga vinster. Har man interätt diagnos, , blir medicineringen ocksåfel.Man får naturligtvis lätt den misstanken att denborgerliga regeringen passar på att skylla deekonomiska problemen på fackföreningsrörelsenoch skatterna i stället för på de liknöjda företagen.Dessa har inte investerat sina vinster i produktivainvesteringar som skulle ge nya jobb. Den nyaregeringen hoppar tacksamt på facket i stället föratt göra någonting åt de reella ekonomiskaproblemen. I stället för att nu angripa de fackligaorganisationerna och de fackliga medlemmarnamed olika förslag som ni ställer för att försämrafackets ekonomi, fackets utbildningsmöjligheteroch fackets inflytande, tycker jag att ni borde se tillatt facket fortsätter att ha en stark position och attfacket blir delaktig i processen att utveckla Sverige.I stället för att påstå att skatterna är roten till alltont borde ni medverka till att vinsterna som uppståranvänds till någonting annat och mer produktivt änfastighetsköp i , i och iCentraleuropa.Regeringen skapar inte ett bra socialt klimat iSverige genom att sänka förmögenhetsskatten ochlåta de sjuka vara med och betala det storabudgetunderskottet.Anf. 18 Statsminister ():Herr talman! Vi kan ha litet olika meningar omvarför en del av kammarens ledamöter är och äterlunch. Jag tror att debatten om debattordningenkanske tillhör det minst fascinerande i dagensdebatt. Jag är beredd att föra den vidare, och denkommer att föras vidare. Men jag tror atttalmanskonferensen är mer passande forum för endetaljerad diskussion om de förändringar idebattordningen som det nya parlamentariska lägetgör nödvändiga.Sedan några korta svar på några korta frågor. IanWachtmeister talade om lika villkor. Jag vill ocksåmedverka till lika villkor, men på åtskilligaområden vill jag dessutom att vi skall ha bättrevillkor i än i andra europeiska länder. Dettaär något av huvudinnehållet i regeringensekonomisk-politiska strategi. Vi har en sämretillväxt än de flesta andra jämförbaraindustriländer. Först måste vi upp på samma nivåsom dessa andra länder när det gäller tillväxten. Vimåste upp till den nivån föratt klara de nya utmaningar som EG-medlemskapet innebär.Men mina ambitioner stoppar inte med detta. Jagvill att vi under andra helst skallkomma upp på en ekonomisk tillväxt som är högreoch bättre än vad man har i andra europeiskaländer inom EG. Det kräver att vi inte bara har likabra, utan helst bättre villkor på olika områden iSverige än i andra länder. Det är detta som ställerså hårda krav på vår politik. Det kan gällaskattepolitiken som vi har diskuterat. Det kan gällastramheten i den ekonomiska politiken, ifinanspolitiken, omvandlingen av den offentligasektorn och inte minst det oerhört viktiga arbetetmed att ge oss en bättre skola, högre utbildning ochforskning. Detta är spjutspetsen när det gäller våramöjligheter att återigen bli en tillväxt- ochföretagarnation.Sedan kort till vad gällerutrikespolitiken. Vi har en global utblick, och denär verkligen global. Den är inte selektiv. Vi ärövertygade om att de idéer, de värderingar och denpolitik som har gett välstånd, demokrati ochutveckling i våra länder, som har gett det friasamhället, respekten för de medborgerliga fri- ochrättigheterna, fri ekonomi ochmarknadshushållning är idéer som inte skallreserveras bara för oss. De har varit bra för oss. Viskall se till att det finns en möjlighet att de kommerandra till del. Det är detta jag vill kalla en globalutblick. I det sammanhanget betyder självfalletockså FN-systemet åtskilligt.Statsråd skall normalt befinna sig i närviktigare frågor diskuteras, t.ex. vid debatter avdetta slag. Utrikesministern var här under börjanav debatten, men hon sitter nu rimligtvis -- om detinte är dimma på de nordiska flygplatserna även -- på planet just till , därhon skall presentera detta mer i detalj.Ingvar har inte möjlighet att återkomma idebatten, men det var synd att vi inte fick någotbesked om synen på den statliga företagsamhetenoch ansvarsfördelningen. Låt oss gå tillbaka ihistorien, eftersom historien alltid är lärorik.Under 1970-talet bedrevs den s.k.akutmottagningarnas politik. Det ena företagetefter det andra hamnade i problem och sökte sig tillindustridepartementet. Den politiska oppositioneni denna riksdag begärde mer, mer, mer, manbegärde miljard efter miljard efter miljard tillföretag efter företag efter företag. Vi vet alla i dagatt detta var fel politik. Det löste inga problem,utan det skapade i stället nya. Det var bra. Vi avser att låtaden förbli stängd. Man gick sedan in för en politiksom gick ut på att tillsätta kompetenta styrelser istatliga företag på samma sätt som vi hoppas att dettillsätts kompetenta styrelser i privata företag. Detär dessa som har ansvaret.Till dess att besked ges om motsatsen har jag ingenanledning att anta annat än att vi är överens om attakutmottagningen är stängd, att vi har lärt oss läxanfrån . Till dess att besked ges ommotsatsen har jag ingen anledning att utgå frånannat än att den socialdemokratiska regeringen hargjort sitt allra bästa för att tillsätta kompetentastyrelser i de statliga företag man fram till alldelesnyligen hade ansvaret för.Vi har på vår regeringsförklaring fått positiva,förväntansfulla och ibland en och annan kritiskreaktion. De positiva har varit fler än vad jagkanske själv egentligen hade väntat mig. De harvisat på de höga förväntningar som ställs påpolitiken . De visardärmed också på det ansvar som ligger på dennaregering.Detta har gällt nationellt men också internationellt.Jag noterar att avslutar dagensledare i ämnet med att skriva på följande sätt:Sverige behöver EG, men EG behöver ocksåSverige. Bildts regering är besluten att göra Sverigemer europeiskt. Gemenskapen bör för sin delomfamna det nya vid tidigast möjligatidpunkt.Vi har givit ett budskap, ett budskap om enrenässans för företagande och ansvarstagande förindivider, ett budskap om att vi vill vara med i detnya europeiska samarbetet. Det budskapet äruppfattat. Vi får signalerna tillbaka, och går vividare med arbetet.(Applåder)Anf. 19 Socialminister ():Herr talman! har i flera inlägg förtfram en del synpunkter när det gällerdebattreglerna, och det kan säkert finnas anledningatt diskutera hur de skall se ut vid framtidadebatter. Jag är för min egen del inte allsfrämmande för tanken att de treoppositionspartierna skulle kunna tilldelas någotlängre tid, även om ni också har fått en någotgenerösare tilldelning än övriga. Låt oss gärnafortsätta den diskussionen vid tillfälle.Sedan till frågan om pensionerna. vad han har sagt tidigare,nämligen att AP-fonderna är löntagarnas ochpensionärernas pengar. Men han vet att det inte ärpå det sättet. AP-fonderna är statliga fonder,statliga myndigheter, statliga pengar, somnaturligtvis skall förvaltas på ett sådant sätt att deom möjligt leder till att vi får en bättre ekonomiskutveckling i . Då är den avgörande frågansom vi skall ställa oss hur t.ex.löntagarfondskapitalet skall användas för att viskall få en så god ekonomisk tillväxt som möjligt.Ni socialdemokrater har sagt att de pengarna skallläggas in i företag, att staten i större utsträckningskall äga företag och att ni tror att vi på det sättet,med ett ökat statligt ägande, kan få i gång en bättreekonomisk tillväxt. Vi misstror den metoden attstimulera den ekonomiska tillväxten. Vi tror att detär bättre att satsa pengarna på forskning och högreutbildning och på att stimulera enskilt sparande. Nihar nu prövat er metod. Det slutademed att vi fick av total ekonomisk stagnation.I det perspektivet har alltså inte dessa åtgärder haftnågon positiv effekt. Låt oss nu pröva vår metod.Jag tror att det kommer att visa sig vara en långtbättre metod.Så till inlägg i pensionsfrågan. JanBröms har skrivit många intressanta saker. Han harskrivit en hel bok där han utvecklar de tankar somfinns i dagens artikel och i den artikel ompensionerna som aviserats. När vi skall reformerapensionssystemet framöver kommer vi naturligtvisatt studera och fundera på bl.a. dessa inlägg. Vi fårväl se om med samma entusiasmåberopar när denne har presenterat sinakonkreta lösningar i den artikel som kommerhärnäst.Herr talman! Låt mig också säga något om övrigafrågor rörande pensionärerna som här har berörts.Riksdagen fattade beslut om ett särskiltkommunalt bostadstillägg i syfteatt möta en del problem som uppkommit i sambandmed hyreshöjningarna . Efter dettillsattes en utredning som skulle titta på hur manlångsiktigt skulle lösa frågan om de kommunalabostadstilläggen. Den utredningen kommer inte attbli klar med sitt arbete i så god tid att ändringarnakan göras , utan det kommer attbli nödvändigt att också behålla detsärskilda kommunala bostadstillägget. Därefterräknar vi emellertid med att det skall vara möjligtatt hitta en mer långsiktig lösning.Vi säger i regeringsförklaringen att vi vill göra enkartläggning av pensionärernas levnadsvillkor föratt med det som utgångspunkt kunna bedöma olikaalternativ som har diskuterats när det gällerförbättringar för pensionärerna -- att generelltförbättra pensionärernas grundförmåner, att satsapå ett mer selektivt stöd, t.ex. i form av förbättratkommunalt bostadstillägg, eller att satsa på någonkombination av dessa bägge åtgärder. Jag tycker attdet är rimligt att vi skaffar oss det underlag vibehöver för att sätta in de rätta åtgärderna.Herr talman! Jag konstaterar att att den offentliga sektorn är flr stor, och i enmening kan jag instämma i detta. Men jag fruktaratt det han avser är att vi har för många människorsom jobbar inom det vi kan kalla den socialatjänstesektorn, dvs. att det är för många människorsom är förskolelärare, lärare, sjuksköterskor,läkare och mycket annat -- lapplisor inte minst. Påden punkten delar jag inte hans uppfattning. Jagtror i själva verket att vi kommer att behöva flermänniskor inom dessa sektorer för att det skall blimöjligt att möta de stora och växande behoven ochde brister som finns inom den socialatjänstesektorn.En annan sak är att många av dessa människor iframtiden kan bli anställda i privata företag ellersjälva driva privata företag. Detta är vi helt öppnaför. Men de kommer likväl att vara beroende av attför sina löner få pengar över den offentligabudgeten, och de kommer alltså i den meningenatt -- om man vill uttrycka sig på det viset -- belastaden offentliga sektorn. Dessa människor behövsalltså även i framtiden.Herr talman! Ett av de områden som den nyaregeringen kommer attsatsa mycket på är just förnyelsen av den offentligasektorn. Vi kommer att satsa på att släppa framenskilda initiativ och alternativ för att ge människorstörre valfrihet och naturligtvis också för att ökakonkurrensen mellan olika producenter. Vi ärnämligen övertygade om att detta är klokt att görapå detta område liksom på så många andraområden, både i syfte att stimulera förnyelse ochför att pressa kostnader, för att öka effektiviteten iresursanvändningen. Detta är nödvändigt inte iförsta hand för att skapa utrymme förskattesänkningar -- detta utrymme inom dennasektor är säkert begränsat -- utan framför allt för attgöra det möjligt att förbättra servicen tillmänniskor och för att komma åt alla de brister somfinns inom dagens offentliga sektor. För valfrihet,för utveckling och för förnyelse är detta såledesviktigt. Det är viktigt inte minst för att skapa bättrevillkor på svensk arbetsmarknad för de mångakvinnor som är verksamma inom dessa sektorer.Dessa sektorer domineras ju i hög grad av kvinnor.Dessa kvinnor är förhindrade att starta eget,och de har få arbetsgivare, ofta bara en, att vändasig till. På detta område kommer den nyaregeringens politik att innebära stora och väsentligaframsteg under de år som ligger framför oss.(Applåder)Anf. 20 Miljöminister ():Herr talman! Det är klart att de strukturproblemsom finns på olika håll i vårt samhälle är obehagligaatt hantera. Det gäller t.ex. ellerNordbanken. Det finns svarta hål på olika ställen.Men det är också en viktig princip, som jag ställdeen fråga om, på vilket sätt regeringen skall låta siginvolveras i detta. Jag har förstått de uteblivnasvaren så att det inte heller på densocialdemokratiska sidan finns någon öppenakutmottagning.Det återstår alltså andra metoder. Det innebär inteatt man är fri från problemen, utan bara att de finnsoch måste hanteras på ett annat sätt. Det jag harsagt när jag har träffat representanter frånNorrbotten har varit, att om jag vore ledamot avASSIs styrelse skulle jag lyssna på de anställda ochpå ägarna -- dvs. det vi har uttalat iregeringsförklaringen om att hela skallleva --, analysera de konsultrapporter som finns,men som än så länge inte har lett till något resultat,och ta ansvaret. Regeringen har inte för avsikt attadministrera företag. Det är självklart att nyamöjligheter kan uppstå, men det är ingenting attdiskutera i detta sammanhang.När det gäller de offentliganställda, som hardiskuterats främst mellan ny demokrati ochfolkpartiet, kan jag inte låta bli att konstatera attdet är självklart att partier som föreslårnedskärningar med inte blirsärskilt trovärdiga när de dessutom klankar på deoffentliganställda, sprider fördomar om derasinsatser och för fram tankar i denriktningen att de inte behövs. Jag tycker att nydemokrati har bäddat för sin egen debattsituation,och det vore bra om man klarade ut hur man skallha det framöver. Det är inte heller trovärdigt närman talar om att pensionärerna inte skall drabbasmen att pengar skall försvinna ur statskassan -- dåförsvinner de väl också för pensionärerna.Den skrivning som finns i regeringsförklaringen påden punkten är ganska logisk. Det pågår förnärvarande en utredning om kommunalabostadstillägg och dessutom en remissbehandlingav pensionsberedningens förslag. Det är ensjälvklarhet att detta måste föras vidare tillinbjudan om ATP-systemets framtid och att detunder tiden måste göras en kartläggning mera idetalj av hur situationen för de sämst ställdapensionärerna skall kunna förbättras, generellteller selektivt. Det är avsikten bakomformuleringen i regeringsförklaringen, och därskall inte intolkas något annat syfte.Frågan om fördelningspolitiken i övrigt kom upptidigare under debatten, och harberört den. Om inte uppfattar sänktmatmoms som fördelningspolitik förstår jag intevad han uppfattar som fördelningspolitik. Sänktmoms på inrikes persontrafik är det likaså. Det harbevisats i olika rapporter att det fungerar så. Det ärde som har de smalaste marginalerna, dvs.barnfamiljerna och pensionärerna, som gynnas avde här förslagen. Också vårdnadsbidraget, lika föralla barn, är en grundläggande fördelningspolitiskfråga, liksom höjd grundpension och förbättringarför de sämst ställda pensionärerna.Däremot finns det naturligtvis anledning att iblandfundera över hur vi använder ordetfördelningspolitik, dvs. om det är avsiktligt i en vissriktning, om det enbart är positivt laddat. Utankvalifikation kan ordet mycket väl uppfattas somatt klyftorna skall ökas i stället för att minskas. Vihar alltså lagt tyngdpunkten i regeringsförklaringenpå konkreta åtgärder med fördelningspolitiskrättviseprofil. Jag har nämnt tre exempel, och dehandikappade ingår självfallet i detta perspektiv.Det är viktigt att konstatera att det i en mycket stor enighet här i riksdagom skärpta miljöinsatser i vårt eget land men ocksåinternationellt. Jag skall i varje fall göra vad somstår i min makt för att prioritera de internationellafrågorna. Det är självklart att det då handlar om attbygga upp ett nära samarbete i ,med , med och med andra somdirekt påverkar vår miljö. Dessutom måste Sverigeockså i fortsättningen vara berett att gå före ochvisa vägen i miljöpolitiken, då vårasamarbetspartner i andra länder inte är lika långtframme på alla områden. Det innebär inte att manslår undan benen för svensk industri, utan bara beräknar de kostnader som förr eller senarealltid uppstår om man förstör miljön.Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan mycket väl förstå att IngvarCarlsson är irriterad över att det är så lång tidmellan anföranden och repliker, men jag blev ändåganska besviken när han i sitt inledningsanförandeså monopolistiskt talade för allt och alla och sadeatt den stora förloraren blir själv. Det ärändå fyra partier som gemensamt har formulerat enregeringsförklaring, och jag tycker att vissa värdenhade gått förlorade om inte företrädare för alladessa fyra partier hade fått komma till tals närdenna regeringsförklaring var föremål förresonemang.Ingvar sade också att det inte är en starkutan en svag regering -- som om själv hade befunnit sig i enminoritetsregerande situation. Han sade vidare attregeringsförklaringen är ett bräckligt dokument,och ingen hade väl väntat sig någonting annat.Det var emellertid uppmuntrande att höra det nyaintresset för hur vårdnadsbidraget skall betalas.Tidigare har det alltid låtit som att det inte skulle fåfinnas. Men kommer det att finnas, och vi ärglada för det.Herr talman! Under valrörelsen var detpåfrestande att nu och då från socialdemokraternassida möta parollen: ''Rösta påsocialdemokraterna -- för din egen skull.'' Jagförstår i och för sig mycket väl vad de menade, menjag tror inte att det är särskilt bra att använda dentypen av paroller. Andra har gjort det tidigare:''Satsa på dig själv. ''Jag tycker att vi alla i vårt samhälle, i ett av världensrikaste länder, skulle hjälpas åt och engagera ossmer för medmänniskor och ha kommunikationeninriktad på nå att ha solidaritet med dem. Dentidigare regeringen har haft på sig attutjämna klyftor och undvika utvecklingen mot dets.k. I stället har klyftornavidgats. Familjer där en av föräldrarna har varithemarbetande har bevisligen diskriminerats.Resurstilldelningen för att klara tryggheten för ochomsorgen om gamla och sjuka har långt ifrån alltidprioriterats. Utslagningen på grund av alkohol- ochannat drogmissbruk har tilltagit. Jag tycker attdenna regeringsförklaring pekar ut en nyfärdriktning, och den tror vi på.Det kanske verkar övermaga, herr talman, att jagkommer med en uppmaning till oppositionen, dvs.socialdemokraterna, men å andra sidan är jag denhär i kammaren som har upplevt de flesta felslagnaförhoppningarna under valrörelsen. Jag kan därförtala litet grand av erfarenhet när jag säger: Försökatt komma över grämelsen, och inrikta er på ensaklig oppositionspolitik! Det var spännande att iMorgonekot höra att det från socialdemokratiskthåll redan talades om skolpeng, redanproklamerades valfrihet och redan ordades omkonkurrens inom offentlig sektor. (Applåder)Partiledardebatten var härmed avslutad.5 § Återkallelse av propositioner, m.m.Regeringen hade genom skrivelse 1991/92:27återkallat1. 1989/90:100 med förslag till statsbudget /91 såvitt avser bil. 13 (s. 28-32 och83-87) rörande direktverkande el för uppvärmning,2. 1990/91:190 om ombildning avStadshypotek,3. 1990/91:195 om aktiv flykting- ochimmigrationspolitik m.m. och4. 1991/92:6 om ändring i reglementet förallmänna pensionsfonden m.m.Andre vice talmannen anmälde att han avskrivitdessa förslag samt de med anledning av prop.1990/91:190 väckta motionerna 1990/91:N131-N137och de med anledning av prop. 1990/91:195 väcktamotionerna 1990/91:Sf59-Sf63.Andre vice talmannen meddelade att motionermed anledning av återkallelsen fick väckas undertiden t.o.m. den 15 oktober 1991.Regeringens skrivelse lades till handlingarna.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionen1991/92:22 till försvarsutskottetMotionerna1991/92:Jo1-Jo4 till jordbruksutskottet1991/92:L1 och L2 till lagutskottet1991/92:So1 och So2 till socialutskottet7 § BordläggningAnmäldes och bordladesRedogörelse1991/92:4 svenska delegationsberättelseangående sin verksamhet sedan rådetstrettioåttondesession t.o.m. trettionionde sessionenMotionernamed anledning av förs. 1990/91:17 Riksdagensrevisorers förslag angående den svenska hälso- ochsjukvården1991/92:So3 av m.fl. (m)1991/92:So4 av m.fl. (kds)1991/92:So5 av m.fl. (v)1991/92:So6 av (nyd)8 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 7 oktober1991/92:3 av () tilljustitieministern om den ekonomiskabrottsligheten:I regeringsförklaringen berörs inte alls denekonomiska brottsligheten trots att den är ettmycket stort problem särskilt i storstadsregionerna.Det är istället andra typer av brottslighet som får enframskjuten plats i deklarationen nämligenvåldsbrott och narkotikabrott. De behöver medkraft förebyggas och beivras, men inte påbekostnad av ekobrottsligheten, som också måstevara prioriterad i brottsbekämpningen.Ekobrotten tillfogar medborgarna och samhälletmycket stora ekonomiska skador och förluster somkan beräknas till ,mångfaldigt mer än all annan brottslighet.Man frågar sig nu om regeringen avser att bedrivaen aktiv prioriterad kamp mot den ekonomiskabrottsligheten.Stora medborgargruppers lojalitet motregelsystemet, främst på skatterättens och detekonomiska livets områden sätts på mycket storaprov när ekobrotten negligeras. Statens ochkommunernas finanser påverkas negativt.Fördelningspolitiska strävanden motverkas ochsnedvridna konkurrenssituationer uppstår mellanolika företag. Många seriösa företag arbetar medstora svårigheter eller slås ut. Det fordras därförkraftfulla åtgärder för att bekämpa ekobrotten. Deåtgärder som har vidtagits är klart otillräckliga.Förra året var antalet konkurser 11 000 och ökar nuän mer. , BRÅ har i sinastudier kommit fram till att i av konkursernaförekommer brott i någon form.BRÅ har vidare undersökt sju olika branscher,restauranger, taxi, åkerier, städföretag,bilreparatörer, målerifirmor och ROT-sektorninom byggbranschen. Undersökningen gav ettalarmerande resultat. I t.ex. en av branschernafanns misstanke om ekobrott i hälften av deundersökta företagen. Den ekonomiskabrottsligheten är av allt att döma lika utbredd ocksåi praktiskt taget alla andra branscher.Trots att anmälningar om ekobrott ofta kommerfrån kvalificerat håll, skattemyndigheter ochkonkursförvaltare, är uppklarningsprocenten intestörre än . Detta förklaras med attpolisen i stor utsträckning inte hinner påbörjanågon förundersökning innan brotten preskriberas.Orsaken är brist på resurser, främst av kvalificeradeförhörsledare hos polisen. Minst en fördubbling avantalet handläggare skulle behövas exempelvisinom för att uppnå balans ochför att kunna utreda huvudparten avanmälningarna.Då det gäller polisens handläggning avekobrottsärenden krävs det både att utöka ochomfördela resurser för denna brottsbekämpning.Det är ett allmänt utbrett önskemål blandtjänstemän inom de olika myndigheter som utrederekobrott att det skall ges möjlighet att arbetasamordnat.