prot · GF0911 · 1991-10-16 00:00:00 — att göra enrättvis fördelning mellan kommunerna.När det gäller elskatten har jag här radat upp enlång rad av beslut och överenskommelser somgaranterar att en höjning kommer att genomföras.Men varken eller jag kan fastläggadag och datum för detta. Men det finns ju bådehängslen och livrem på den garantin. Vi skall förstavvakta när detta skall genomföras i EG, och ominte det sker där skall det ske en prövning aven elskattehöjning.Vidare har vi budgetunderskottet. Vi måste gebåde den gamla och den nya regeringen denrättvisan att vid ett trendbrott, som vi har , frånen inflationsekonomi till förhållandevis låginflation, med ett lugnt löneläge, får man ettbudgetunderskott. Det är en smärtsam övergång,men det ger också förutsättningarna för en godtillväxt. Det är inte fråga om att ge beröm ellerkredit till någon. Det är ett faktum. Det äruppenbart att den låga inflationen, som dessutomblir lägre tack vare sänkt moms, också påverkarräntorna och alltså utgör grunden för en lågräntesats.Det är klart att vi måste få styrsel påbudgetunderskottet. Men vi får det inte enbart medhjälp av sparande. Vi måste också få en dynamik,utveckling, i vårt näringsliv och helasamhällsekonomin. På den vägen skapas resurser.Det finns två huvudmotiv för de skatteförändringarsom regeringen har föreslagit. Det ena är enrättvisare fördelning, och det andra är att främjautvecklingen i näringslivet och att ge möjlighetertill en nysatsning där.Jag är mycket medveten om, , attdet är ett fåtal småföretagare som har enbesvärande förmögenhetsskatt. Dess bättre finnsdet en del småföretagare som har förmögenhet. Fördem är den fortsatta utvecklingen förödande. Enavveckling kostar staten mycket litet pengar, menger en möjlighet till fortsatt utveckling inomsmåföretagen, något som är värdefullt. Jag tror inteatt kan påvisa en mer lönsam affärän just borttagandet av förmögenhetsskatten påarbetande kapital. Jag lovar att det är lönsamt förhela svenska folket.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligarerepliker.Anf. 59 ():Herr talman! Politik blir så lätt ekonomi. Vi harönskemål och visioner om vad vi vill åstadkomma,och det kostar pengar. Skatter och avgifter är detsätt vi har att finansiera våra gemensamma utgifter.Under förra mandatperioden beslutade riksdagenom en omfattande omläggning av skattepolitiken.Från sida ansåg vi attskatteomläggningen i princip var riktig. Men denhade fyra svagheter.Skatteomläggningen var i huvudsak en omläggningav skatteuttaget, och reformen beaktade intebehovet av en sänkning av det totala skatteuttaget.Mervärdeskatten gjordes enhetlig. Kds ansåg att viborde ha haft en differentiering avmervärdeskatten med en lägre skattesats på bl.a.baslivsmedel.Skattesystemet bör stimulera sparandet.Skattesystemet bör vidare stimulera till enmiljövänlig produktion.Den nu framlagda regeringsförklaringen aviseraratt skattepolitiken skall inriktas på en successivsänkning av det totala skatteuttaget. Småföretagenskall få sänkt skatt.Förmögenhetsskatten på arbetande kapitalkommer att avskaffas redan fr.o.m. detta år. Det ärnågot som vi kristdemokrater tidigt ansågborde ha högsta prioritet.Om de sociala avgifterna på individuellavinstandelar i företagen tas bort, så är detta både ensparstimulerande åtgärd och en stimulans till ökatdelägarskap i företagen.Sänkt skatt på livsmedel, turism, hotell- ochrestaurangtjänster samt inrikes persontransporterutgör ett införande av differentierad moms,som det genom sin bredd något lindrareffekterna av en permanentning av den tillfälligthöjda momsen. Men, med en färdriktning motEuropeiska gemenskapen är det nödvändigt att denallmänna momssatsen blir lägre.Inställningen att ange tydliga miljömål, ställabestämda miljökrav och att använda effektivastyrmedel, t.ex. miljöavgifter, är ett bra svar på denfjärde invändningen vi kristdemokrater hade motskattereformen.Herr talman! Under en lång räcka av år har vikristdemokrater kritiserat inslag i skattepolitiken,eller den kombination av bidrags- ochskattebestämmelser som medfört att vissaekonomiska rådgivare givit rådet åt makar att skiljasig för att reda upp en bekymmersam ekonomisksituation. Vissa delar i förmögenhetsbeskattningenär också ogynnsamma för äktenskap i förhållandetill samboende. Vi kristdemokrater är för enuppskattning av familj och äktenskap, men i andraformer än med ökat skatteuttag.Vårt behov av skatter för att finansiera våragemensamma åtaganden kan ibland leda tankenfel. På barnomsorgens område kan tänkandet ledatill att vi värderar den offentliga barnomsorgenhögre än den barnomsorg som sker i det egnahemmet.I min tidigare kommunala gärning har jag arbetatför kvalitetsförbättringar inom familjedaghemmen.En sådan åtgärd har varit att låta dagbarnvårdarnaräkna in de egna barnen i omsorgsålder ianställningsunderlaget. har detrått oklarhet om det varit tillåtet för en kommun attgöra detta. Regeringsrätten gav klarteckenför att det var lagligt under vissa förhållanden. Nuaviserar regeringen i regeringsförklaringen attdenna barnomsorg också skall få statsbidrag. Jag ärmycket glad för den åtgärden.Jag hoppas också att det aviseradevårdnadsbidraget snart kan bli en verklighet. Frånstatens sida kan det gärna kallas vårdnadsbidrag,bara det hos mottagaren kommer att beskattas somlön och räknas in i underlaget för ATP. Först dåkommer vi att få en någorlunda rättvisuppskattning av den barnomsorg för förskolebarnsom sker i det egna hemmet.Anf. 60 ():Herr talman! I morse lyssnade jag påriksdagsmannen från Östergötlandslän. Han gjorde en del påståenden. Bl.a. anklagadehan oss riksdagsledamöter för att inte finnas ikammaren. Själv har jag inte sett honom här påflera timmar. Det handlar väl om att bara lyssna påBert och ingen annan.Bert framförde en del påståenden fråntalarstolen. Eftersom jag till en viss del i mittriksdagsarbete ägnar min tid åt turistråd,finns det kanske anledning att bemöta depåståenden han framförde på några punkter.Bert nämnde att staten satsar ungefär 120milj.kr. till turistråd, för att bl.a.marknadsföra i och utomlands.Den siffran stämmer. Men sade han att del av dessa pengar går till byråkratin -- endastdrygt 30 milj.kr. går till marknadsföringen.Vi har inom turistråd ett antal anställdamarknadsförare, bl.a. i , , ,och . Dessa människor gör en finoch bra insats för de pengar som alla viskattebetalare är med och betalar för att kunnamarknadsföra . När man pratar om moms ärdet naturligtvis riktigt, att i samband medskatteomläggningen blev det ett högt steg uppåt,inte minst för resor. Det innebar naturligtvis en delpåfrestningar i olika sammanhang för turismen.Men om det nu skulle regna i , påSommarland, innebär det att turisterna inte åkerdit. Då gör de någonting annat. Om vi funderar litetöver vädrets makter kan vi konstatera att vi hadebesvärligt väder i . Det ledde tillnedgångar på många anläggningar, eftersommänniskor kanske sökte sig utomlands i stället, tillvärmen.Jag menar också att turistbranschen borde vara litetsjälvkritisk. Som det har sagts här i kammarentidigare hänger många av de problem som finnsihop med ett högt kostnadsläge. Vi har haft högaräntor. har vi varit på väg att dämpakostnadsutvecklingen. Också räntan har gått ner.Det betyder mycket mer än många andra åtgärderpå detta område.Mycket av den kritik som turistbranschen har riktatmot den s.k. turistmomsen -- vad det nu är, vi harju en enhetlig moms -- har varit självuppfyllande.Danskarna jublar. Turistbranschen i säger:Det är så dyrt i . Det tror sjutton attbarnfamiljerna åker till i stället! De hyrstugor i , som marknadsförs mycketskickligt. Det är naturligtvis viktigt attkostnadsutvecklingen i alla branscher dämpas. Mendet finns också anledning för den s.k.turistbranschen att vara litet självkritisk ochfundera över hur man skall arbeta när det gäller attsamordna verksamheter och hur verksamhet i olikaformer skall bedrivas. Det är inte som BertKarlsson säger, att Branäsanläggningen hade klaratsig om man hade plockat bort momsen helt. Det ärockså andra faktorer som är avgörande i dessasammanhang, bl.a. att det finns en överetablering.Under senare år har det så fort det har gällt att satsapå nya verksamheter sagts: Vi skall satsa påturisthotell, konferensanläggningar osv. Visvenskar är ju ett resande folk. Vi reser och turistarmycket. Det beror naturligtvis på att vi har en höglevnadsstandard och att vi har längre semester änpå många andra håll. Men det innebär inte att mankan bygga hur många anläggningar som helst. Demåste också fyllas med människor.Momsen har naturligtvis en betydelse när det gällervåra kostnader. Men om man på ett hotell eller enannan anläggning i vårt land får betala 50--. fören öl eller . för en grogg, så har det egentligeninte ett dugg att göra med momssatserna -- jo, detär klart, litet. Men om man lägger på uppåt 500 %på priset på en öl eller en grogg skall man inte skyllapå staten och säga att det är momsens fel. Här naturligtvis stoppa en del pengar i egen ficka.Det kan heller inte vara nödvändigt att bete sig såsom har skett inom denna bransch.Mycket fina anläggningar byggs upp. Man byggerut, det skall vara marmor, fina entréer osv. Efternågra år tycker man att det inte är inne. Då skallman rusta upp och göra nytt. Det är klart att sådantpåverkar kostnaderna.Om vi tittar ut genom fönstret kan vi se HotelSheraton. Vi kan konstatera att exempelvis dethotellet, precis som många andra hotell, genomåren har varit föremål för en omfattandespekulation av olika finanshajar. Man har sålt ochköpt. måste det betalas. Det innebäratt vanligt folk inte har råd att ta in på de hotellen.Det behövs alltså självrannsakan inom den s.k.turistbranschen. Om man skall kunna bidra till attsälja måste man också vara litet självkritiskoch fundera över hur man jobbar. Har vi någontingatt lära från exempelvis danskarna?Anf. 61 ():Herr talman! Jag vill framföra några synpunktermed utgångspunkt från valdebatten, men ocksåmed anledning av regeringsförklaringen.Vi socialdemokrater framförde i valrörelsen att densvenska ekonomin inte tålde några dyra vallöfteneller stora skattesänkningar. Därför gav vi helleringa vallöften. Däremot betonade vi vikten av atthålla kostnadsutvecklingen under kontroll, och vihar lyckats åstadkomma en radikal nedväxling bl.a.tack vare stabiliseringsavtalet.Vi betonade också vikten av att få ner inflationen.Under nästa år kommer vi att ha en inflation somligger bland de lägsta i Europa.Vi sade att vad som behövdes i väntan på attkonjunkturen skulle vända var stimulans tillinvesteringar i näringsliv, i infrastruktur och iyrkeskunnande och kompetens. Densocialdemokratiska regeringen beslutade också omtidigareläggning av investeringar i vägar, järnvägar,telenät m.m. samt förberedde tidigareläggning avstörre byggprojekt.Vi återkom under valrörelsen till att vi inte kundeutlova några storstilade reformer och att vi behövdefortsätta med en stram finanspolitik för att inte pånytt släppa loss inflationen.I valrörelsen underströk vi att vi skulle fortsätta attvärna den generella välfärdspolitiken, en välfärdför alla av hög kvalitet, att vi aktivt skulle verka fören rättvis fördelningspolitik och att vi inte skulletveka att vidta politiska åtgärder i kampen för fullsysselsättning. Vi har också under detta år avsattmer pengar för aktiva åtgärder än någonsin,tillsammans ca 20 miljarder kronor.De borgerliga partierna lovade under valrörelsen utbåde stora skattesänkningar och nyamiljardutgifter.I de senaste av hävdar bådefinansministern och andra ministrar att de harproblem att infria sina vallöften på grund av attSveriges ekonomi skulle vara så mycket sämre änvad de har haft en aning om.Under förra valperioden var jag suppleant ifinansutskottet. var nuvarandefinansministern vice ordförande i samma utskott.Som riksdagsledamot, och speciellt som ledamot iriksdagens finansutskott, har man alla möjligheteratt få en god kännedom om den svenska ekonominvare sig man hör till regeringssidan elleroppositionen. Även oppositionen har full insyn iden ekonomiska utvecklingen. Att påstå någotannat är bara ett försök att smita ifrån många av delöften man strödde i valrörelsen.Herr talman! Ord som solidaritet och rättvisasaknas helt i den borgerliga regeringsförklaringen.Att dessa politiska mål inte delas av moderaternaär väl känt. Däremot har ju liberalernaoch till stora delar ställt sig bakom denvälfärdspolitik som vi bedriver i vårt land. Det ärdärför allvarligt att man inte nu ställer upp tillförsvar för denna politik.Rättvisa och solidaritet är mycket viktiga mål, ochdet är illavarslande att den borgerliga regeringenvill tumma på detta.Den ekonomiska politik som redovisas iregeringsförklaringen går på tvären moträttvisekraven. Det är uppenbart att det ärlöntagarna som får bära bördorna och att det är desom har det bäst ställt som kan ta för sig i formav stora skattesänkningar.Sammantaget har den politik som föreslås till stordel udden riktad mot löntagarna. Man vill försämratrygghetslagarna på arbetsmarknaden. Trots attordet karensdagar inte fick plats, avser man attfinansiera skattelättnader för kapital- ochaktieägare genom att införa karensdagar isjukförsäkringen för löntagarna. Dessutom avserden borgerliga regeringen att sexdubbla avgiften tillarbetslöshetsförsäkringen samt att ta bortavdragsrätten för fackföreningsavgiften. Det ledertill en orättfärdig politik.Statsminister sade i debatten omregeringsförklaringen att det var enregeringsförklaring just för förändringar. Med deninnebörd av förändringar somregeringsförklaringen ger, kommer visocialdemokrater med all kraft att slåss för våravärderingar, som handlar om trygghet,medmänsklighet, rättvisa och jämlikhet, och vikommer att göra det med kraft och glädje.nArbetsmarknadspolitik och regionalpolitikAnf. 62 ():Herr talman! Är arbetslösheten i ettresultat av socialdemokratisk politik? Eller ärarbetslösheten i möjlig att hantera just pågrund av en socialdemokratisk politik? Svaren pådessa frågor är avgörande för hur den ekonomiskapolitiken i kommer att se ut de närmasteåren. Svaren lär också börja visa sig under dennärmaste tiden.n Jag vill ändå börja med att säga några saker omsvensk arbetslöshet och svenskarbetsmarknadspolitik. Ingen i den här kammarenkan säga annat än att arbetslöshet harlegat, och fortfarande ligger, oerhört långt undergenomsnittet för samtliga länder i i dag.Den stora utmaningen för oss i denna kammare, församtliga partier i riksdag, ligger i att visaatt detta inte bara var någonting som var möjligt på60-, , utan också är någonting somgår att behålla och t.o.m. stärka nu på 90-talet.Jag har reagerat oerhört starkt mot vissa tidningar,vissa borgerliga politiker, vissa borgerligaekonomer, som mycket försåtligt försöker antydaatt den svenska arbetslösheten, om man räknar inde människor som finns i den aktivaarbetsmarknadspolitiken, nu snart är uppe påEuropas nivåer. Detta är lögn. Det är inte ofta jaganvänder det ordet, men jag gör det på det härområdet.Den svenska arbetslöshetens nivå är drygt3 %. Vi har snart av arbetskraften i åtgärder.Europas arbetslöshet närmar sig i genomsnitt i dag10 %. Därtill skall läggas de människor som även iEuropa finns i åtgärder. Men det skall också därtillläggas att en av de saker som skiljer frånomvärlden är att vi kvinnor finns påarbetsmarknaden med avlönade jobb. Så är detsannerligen inte ute i Europa.Det är alltså en stor bluff, och någonting somupprör mig, om man försöker göra debatten så naivoch enkel som att nu påstå att arbetslöshetsnart är uppe på samma nivåer som man har ute iEuropa.Vi bör i fundera över varförarbetsmarknadspolitiken har nått så långt som denhar gjort, varför vi i har kunnat ha både lågarbetslöshet och det unikt högaarbetskraftsdeltagandet bland kvinnorna i vårt landtill skillnad från övriga Europa.Det är något märkligt för en socialdemokrat att fålyssna till diskussioner som i princip tycks innebäraatt de länder som har prioriterat skattesänkningar,som har prioriterat svaga fackliga organisationer,som har prioriterat att kvinnorna icke skall finnasute i arbetsmarknaden, de länder som också absolut högsta arbetslösheten -- derasekonomiska politik skall nu vara ett föredöme.Vi som har gått den motsatta vägen, nämligen medstarka fackliga organisationer, med kvinnorna utepå arbetsmarknaden där de har avlönade arbeten,och med en skattepolitik och en fördelningspolitiksom förvisso är mycket mer långtgående än andraländers, vi har uppvisat -- och kommer också attfortsätta att uppvisa -- de lägsta arbetslöshetstalen.Min slutsats liknar för en gångs skulle den slutsatssom dras av , som veckan efter valetskrev: ''Innan ni begraver den svenska modellen,spara åtminstone en del, nämligen aktivaarbetsmarknadspolitik, för den är väl värd attspara. ''slutar också sin artikel med att säga:''Just på grund av att den svenska arbetsmarknadenär så effektiv, tack vare arbetsmarknadspolitiken,kommer att kunna uppvisa en inflation somär väl på nivåer. Övriga harmycket att lära av den svenska lektionen. ''vet jag att också den nyearbetsmarknadsministern, som jag hälsarvälkommen till sin nya roll -- medan jag står här ien nygammal roll som riksdagsledamot -- delar denuppfattningen.Det som är viktigt att diskutera är ju varförSverige och vår arbetsmarknad nu har problem.Mycket kortfattat handlar det om lågkonjunkturen,som icke är beslutad av den förra,socialdemokratiska regeringen utan skoningslöstdrabbar samtliga länder i -- och mångaländer också betydligt värre än . Dethandlar om överhettningen på vår arbetsmarknadoch i vår ekonomi som vi -- det måste vi självkritisktkonstatera -- icke bemästrade . Men vihar , bl.a. med , visat hur ensocialdemokratisk regering ville fortsätta atthantera detta. Det handlar också om storaomställningsprocesser i vår industri, branscher somblir mindre, ny produktionsteknik som går som envirvelvind in i många av våra stora företag.Det svenska modellen är ju inte enbartarbetsmarknadspolitik, utan den innfattar också enarbetsmiljöpolitik. Det handlar omkompetensutveckling, det handlar om satsningarnapå infrastrukturen, som den socialdemokratiskaregeringen har börjat fullfölja och fattat mångabeslut om , och som denborgerliga regeringen bara har att fortsätta -- fördet är en viktig politik att fortsätta.Men kommer tjejerna på SKF att jobba mer ochbättre och med större glädje, om de får karensdagareller om aktieägarna får lägre skatt? Är det dettasom är medicinen för att ta ur de svåraarbetslöshetsproblem som vi står inför ? Varfinns i regeringens arbetsmarknadspolitik tankarnaom inflytandet över jobben och arbetsmiljön, omfackliga organisationers förnyelse när det gäller attjobba med arbetsplatsfrågorna?Det är ett stort ansvar för oss här i kammaren attfinna nya vägar för arbetsmarknadspolitiken, förregionalpolitiken, industripolitiken ocharbetsmiljöpolitiken, att klara det som inte nämns iregeringsdeklarationen, nämligen arbete åt alla,utan att släppa loss kostnadsutvecklingen igen.Jag vill till slut säga att ännu ser jag inte ens enantydan till hur den nya regeringen ser på den härhelheten i politiken för att klara jobben. Om BörjeHörnlund får problem med att få finansministernsoch statsministerns partier att ställa upp när detgäller att ta ansvar för att klara jobben, så kan hanväl slå en signal till mig, anknytning 4708. Visocialdemokrater kommer att fortsätta att varamed om att ta ansvar för att klara arbetslösheten ivårt land. Jag hoppas att jag kommer att se BörjeHörnlund vara med i den kampen, även om detfinns många, många frågetecken om hur han villoch framför allt kan hantera den politiskasituationen.Anf. 63 BO JENEVALL (nyd):Herr talman, ärade ledamöter! Småföretagen ärryggraden i vårt näringsliv, det är vi nog ganskaeniga om . Deras situation blir allt svårare,med en dålig tillgång på riskvilligt kapital, och efterbankernas felsatsningar nu även stora svårighetermed normala krediter. Det innebär att satsningarpå kreativa idéer och innovationer försvåras och attnya produkter och därmed nya arbetstillfällenhindras.Framtiden i svenskt näringsliv är hotad, ochdärmed ökar arbetslösheten i stället för att minska.Hur kan man då lösa problemen? Jo, naturligtvisgenom att ställa riskvilligt kapital till förfogande fört.ex. villkorslån, garantier, aktiekapital och lånmed lägre säkerhetskrav än vad de vanligakreditgivarna kan ge.Var skall då pengarna tas? Ja, Investeringsbankenhar ju lagts ner, utvecklingsfondernas resurerminskar och venturekapitalet har försvunnit. Jagföreslår därför att det bildas en''småföretagarstiftelse'' under ledning av enkvalificerad näringslivsstyrelse, med ett kapital på10 miljarder kronor Kapitalet kan tas från de medelsom är reserverade för arbetslivsfonden, alternativtlöntagarfonderna, eller bådadera. Det är viktigt attstiftelsen drivs på företagsmässiga villkor och avfolk som kan näringslivet.Jag vill ta upp en närliggande fråga medanknytning till vårt näringsliv vilken berör oss alla,nämligen miljön. För att lösa miljöfrågorna behövskapital, stort kapital, och duktiga företag, ochinsatserna bör sättas in där de får den störstaeffekten, nämligen på andra sidan Östersjön.Genom att göra om löntagarfonderna tillmiljöfonder kan vi göra en mycket kraftfull insatsför miljön som vi skapar många tusen nyaarbetstillfällen och ger vår industri nyaexportmarknader. Det kan vara intressant att vetaatt löntagarfonderna har ca 3,5miljarder i likvida medel, varför man kan få ensnabb start.Jag är övertygad om att svenska folket skulle viljaha en kraftfull insats för miljön samt ett snabbt ochbeslutsamt åtgärdspaket för våra småföretag ochhoppas därför att ett förslag läggs påriksdagens bord.Anf. 64 ():Herr talman! Enligt den prognos somarbetsmarknadsstyrelsen kommit med ochsom många citerat , kan vi mot slutet av nästaår komma att närma oss arbetslöshetsnivåer på 8--om vi räknar in dem som sysselsätts genomAMS försorg. Jag håller med om inte kan räkna riktigt på samma sätt som mangör inom EG-området. Men vi närmar oss densituation som råder inom stora delar av OECD-området och även inom EG-området.Vi vet att marknadsekonomin är bra på mycket,men den klarar inte att upprätthålla fullsysselsättning och regional balans. I de länder därmarknadskrafterna inte balanserats av en aktivarbetsmarknadspolitik och regionalpolitik ärklyftorna mellan människor och även mellanregioner stora. Det är främst i de försvagade ellerutslagna regionerna som arbetslöshetens spökevisar sig och arbetslösheten når höjder på 20--30 %av arbetskraften, och ännu mer särskilt blandungdomar. livskraftiga industriregionerligger öde trots viss ekonomisk tillväxt i landet somhelhet.I EG-området och i lever många tiotalsmiljoner människor i fattigdom och apati i sådanaområden. Där upptäcker också underordnademänniskor att en del av rikedomen skapas hosbesuttna genom spekulation, skattefusk ochekonomisk brottslighet. Gatukriminalitet, rån, stölderoch misshandel samt alkoholism blir påtagligainslag i samhällsbilden. Även om de besuttnamåhända tar hand om hela tillväxten i ekonomintvingas de leva med säkerhetsåtgärde, ångest ochoro för sin egen trygghet. Jag hoppas att vi i dennakammare är överens om att ett sådant samhälle inteär ett gott samhälle.Men arbetslöshet och utslagning har också enindividuell sida. Från forskningen vet vi attlångvarig arbetslöshet ökar risken för en radsjukdomar. Högt blodtryck, magkatarr, hudutslag,depression, nervösa besvär och sömnproblem ärvanligare bland dem som drabbas av arbetslöshet. forskningsrapport beskriver en ung arbetslöskvinna sin situation så här:Jag tappar allt värde. Jag kan inte presteranågonting. Jag är inte nöjd med mig själv. Detkänns hemskt att träffa gamla kompisar som frågarvad jag gör. Jag är helt säker på att jag blir sjuk avarbetslöshet. Jag får alla krämpor. Jag tapparlivslusten, tröstäter, får magsjuka, blir nervös ochapatisk. Folk säger att visst finns det jobb, men jagskall tydligen slängas som en trasa hit och dit.