prot · GF0948 · 1991-12-18 00:00:00 — 146 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort.Näringsminister driver med kraftsin politik, och det gör han mycket bra, det vill vistryka under.Vi är vidare helt överens om den kanske viktigastefrågan, nämligen kapitalförsörjningen för små ochmedelstora företag.Jag har ett par frågor till näringsministern. Jagundrar: Varför vill regeringen dräneraNorrlandsfonden på en del av dess kapital? Vi vetju alla att man inom fonden gör ett bra arbete.En annan fråga i sammanhanget är följande: Hurkan man ta kapital från en stiftelse?Jag antar att näringsministern av sin kollega har blivit informerad om vårt förslag attinrätta en privat investeringsbank med kapital frånlöntagarfonderna. På det sättet kan vi verkligen fåkraft, och vi får i så fall en privat finansieringsformi stället för en summa av statliga. En annan fördel äratt det faktiskt i det samlade löntagarfondskapitaletfinns 3,5 miljarder i likvida medel. Man skulle medandra ord kunna få en rivstart, och det skulle geväldigt kraftfulla signaler till näringslivet om vadregeringen vill göra. Vi för ju en dialog kring detta,och jag hoppas att vi skall komma någon vart.Till sist skulle jag bara vilja säga att jag tycker attdet vore klädsamt om socialdemokraterna i sinas.k. ambitioner avseende svenskt näringsliv ochvåra löntagare kunde ansluta sig till oss övriga ochen enig riksdag för omväxlings skull kunde uttalasig positivt.Anf. 147 Näringsminister ():Herr talman! Beslutet om indragning av 200milj.kr. från Norrlandsfonden är fattat av entidigare riksdag, det fattades nämligen isamband med beslutet om startande av statligarikskapitalföretag. Vi har sett till att vi tillriskkapitalföretagen har återfört mer pengargenom att plocka småföretagarfonden på alltkapital på en gång för att på det sättet se till att viklarar riskkapitalförsörjningen på det i nuvarandesituation minst dåliga sättet.Det går att ta pengar från en stiftelse viaförhandlingar. Det gäller både utvecklingsfondernaoch Norrlandsfonderna. Det finns alltså teknik fördetta.Vad gäller en privat investeringsbank har vi valt attdriva frågan om villkorslån. Det har varit denprincip som har använts inom industrifonden för atttillgodose riskkapital i särskilt riskfyllda projekt.Det har varit stora företag av Volvos och SaabScanias typ som har fått villkorslån. Jagtror det första företag som fick ett sådant lån varUddeholm, när företaget kom i kris för 10--15 årsedan.Vi vill nu bredda detta till att gälla hela marknadenså att alla skall kunna lämna denna typ avvillkorslån. Riskkapitalförsörjningen kommer dåatt bli väsentligt bättre. Vi kommer att återvändatill med förslag på hur vi skall se till attlånen verkligen kommer småföretagen till del ochatt de avser denna typ av långsiktigareutvecklingsprojekt, som är särskilt centrala.Anf. 148 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag tror att vi har en betydandesamsyn, det som skiljer är väl mer formaliteter. Jagvill bara nämna att villkorslån naturligtvis kanställas även av en investeringsbank.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Upphävande av regler om utländskaföretagsförvärv m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU15 Upphävande av regler om utländskaföretagsförvärv m.m. (prop. 1991/92:71).Anf. 149 ():Herr talman! Jag har i en replikväxling med PerWesterberg redovisat en del av de argument somgör att jag tycker att denna förändring avförvärvslagstiftningen inte brådskar. Det finns eftervad jag kan se egentligen inga praktiska, konkretahinder för utlänningar att förvärva fast egendomeller svenska företag. Det finns inget krav från EGeller i enlighet med som gör att detbrådskar.Det pågår nu en översyn av lagen omfastighetsförvärv, och den översynen skall vara klarunder våren. Även detta gör brådskan omotiverad.Detta är anledningen till att vi i en motion har yrkatavslag på propositionen. Det finns frågor som inteär behandlade men som vi menar är angelägna. Detgäller de anställdas inflytande vid ägarbyte. Manborde ta till vara den tid som bevisligen finns för attbehandla sådana och andra centrala frågor.Jag skall inte yrka bifall till meningsyttringen tilldetta betänkande, utan jag vill bara markera attdetta är den åsikt som har. På dettasätt kan vi dra ned litet grand.Anf. 150 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillden framlagda propositionen.Regeringspropositionen om upphävande av reglerom utländska företagsförvärv, och övriga ipropositionen upptagna transaktioner, är ennaturlig följd av den nödvändiga omorientering avsvensk ekonomisk politik som sker.Näringsutskottets majoritet mottar propositionenmed tillfredsställelse.Jag vill använda ett enkelt bildspråk och hävda attSverige inte kan bo på vindsvåning,levande sitt eget ekonomiska liv i disharmoni medhuset i övrigt och sjungande ''denljusnande framtid är vår''.Detta handlar om nödvändigheten av att fullt utgenomföra de nödvändiga liberaliseringar somförordas av den moderna handelsteorin. För attuppnå de omfattande synergieffekter som erhållsfrån internationell handel krävs en klar ochfullständig liberalisering av de nationellamarknaderna. Fria marknader förutsätter vissavillkor, där hög transparens, ett minimum avtransaktionskostnader och hög rörlighet mellanproduktionsfaktorer är viktiga komponenter.Detta betyder att bör erbjuda minst sammamöjligheter till de länder som avreglerat sinamarknader gentemot våra.Snedvridningar på en marknad, i form av felaktigapriser eller andra hinder, ger absolut felaktigasignaler och påverkar andramarknader. Avreglering däremot leder till attsnedvridningarna minimeras.Man kan också säga att det handlar om ett korrekthandlande ur moraliskt perspektiv. De avreglerademarknader som andra länder erbjuder skallvi välkomna och skyndsamt återgälda. Frihet ochansvar hör ihop. måste klart markera kommer att visa samma öppenhet som deandra avreglerade -- och just nu avreglerande --länderna, framför allt i den europeiskagemenskapen, gör. För den somhoppas på framtida EG-medlemskap är deföreslagna lagändringarna en nödvändig åtgärd.Man kan också anföra effektivitetsskäl somdelmotiv för godkännande av propositionen.För att upprätthålla tillväxtkraft kan det varanödvändigt att förvärva eller sälja företag ellerdelar av företag. Den komplicerade process somomger ett företagsförvärv omgärdas alltid av ettintensivt och diskret arbete. ärtidsperspektivet av mindre betydelse, men oftakrävs en snabb handläggning. Att fråga enmyndighet om tillstånd för att förvärva ett annatföretag blir lätt ett funktionshinder. Uppgifter kanläcka ut, processen kan dra ut , och ävenom myndigheter brukar bevilja tillstånd kan maninte bortse från att det osäkerhetsmoment somtillståndsprocessen utgör på ett eller annat sättpåverkar en transaktion.Nytillskott av kapital är ytterligare ett argumentsom kan anföras.Den, som jag hoppas, kommande tillväxtboomenbland våra små och medelstora företag kommer attkräva omfattande volymer av riskkapital. Därför ärdet av avgörande betydelse att utländskaintressenter får tillfälle att förvärva aktier i svenskaföretag på samma villkor som gäller för svenskarsköp av utländska företag.Den långsiktiga planen -- som vi har diskuterat -- på privatisering av 35 stora svenska statligabolag kommer likaså att kräva omfattande rörelserav kapital.Rolf L har i sin meningsyttring skrivit att detfinns fog för allvarlig kritik. landarhan på att detta gäller tandlösa lagar som är attlikna vid öppna dörrar. Jag tror minsannatt vänstern lägger krokben för sig själv.Jag vill sammanfatta med att säga att det är viktigtför hela nationen att öppnar sig förlikvärdig tvåvägskommunikation inomnäringslivet.Herr talman! Att överger en skadlig ochonödig protektionism är också viktigt för helanationen.Att öppnar dörrar för effektivriskkapitalförsörjning, även från andra länder, ärav vitalt intresse och en trovärdighetsfråga i enalltmer internationaliserad marknad.Anf. 151 ():Herr talman! Man bör ge det här dess rättaproportioner. Det är faktiskt så att lagstiftningeninte har varit något hinder och att det inte är någonbrådska med förändringen -- en förändring blirsäkert nödvändig, möjligtvis ett avskaffande avhela förvärvslagstiftningen.Jag tycker inte heller att man skall romantiseraandra länders benägenhet att överlåta centralaindustrier till utländska ägare. De har metoder attgarantera det inhemska ägandet, de har metoderoch kommer att utveckla nya metoder att utestängaoönskade ägare. Det här är ingen söndagsskola, detär ingen som bjuder med öppna armar, utan det ärfråga om starka ekonomiska intressen, som slårvakt om sitt. Därför tycker jag att vi skall ta detlugnt, utreda och föra in sådant som de fackligaorganisationerna länge har krävt, nämligeninformation, rådrum och delaktighet ibeslutsfattandet när det gäller ägarbyten.Anf. 152 ():Herr talman! Det där med söndagsskola får stå förRolf L själv. Han medger att de här sakernakommer att behöva förändras -- frågan är bara vadsom skulle behöva föranleda längre väntetid.Rolf L skriver att det finns möjlighet ocksåtill en tvåårig anpassning vid ett . Jag villbara påpeka att det inte är en minimitid -- det är isjälva verket en maximitid.Genomförande av de här lagändringarna nu ger enpositiv signal till marknaden att välkomnarnya intressenter, för det gör vi. Tvekan nu ger ennegativ signal om att är tvingat till åtgärder.Det ligger alltså i vårt intresse, , att getydliga och positiva signaler till marknaden.Anf. 153 ():Herr talman! Jag delar inte uppfattningen att manfrån svensk sida skall stå med mössan i hand ochbuga inför den stora europeiska grannen EG. Jagtycker att man skall slå vakt om sitt och göra deanpassningar som är nödvändiga, om man tyckeratt de är bra. Jag vill inte gå så långt att jag förordarden italienska modellen, som innebär att man gårmed på allting och sedan inte inför det i den egnalagstiftningen -- det tycker jag är att gå för långt.Men i ett sådant här internationelltförhandlingsspel tycker jag faktiskt att det kan varaen poäng att på ett kraftfullt sätt slå vakt om sinaegna intressen och inte göra sig av medfördelar utan att det krävs av en.Anf. 154 ():Herr talman! Jag vill bara poängtera att det intefinns någon här som står med mössan i handen.Rolf L skriver i sin meningsyttring att dethär är ett antal symbolhandlingar och att de därförinte bör genomföras. Det är en mycket märklig meninte desto mindre intressant argumentation.Symbolhandlingar brukar annars tillmätas stortvärde, inte minst när en nations parlament stårbakom dem.Jag utgår från att det här är ett uttryck för detsedvanliga markerandet av vänsterns ovilja attdelta i att utveckla den europeiska gemenskapen.Men man kanske också bör tillägga att detta nuprogramlösa parti är det som iriksdagen mest fått nöja sig med symbolhandlingar,även i frågor där handlingskraft hade varit betydligtmer verkningsfullt.Anf. 155 ():Herr talman! Jag tycker inte att man i onödan skallsyssla med symbolhandlingar -- jag tycker att manskall syssla med konkret politik.Jag polemiserade mot , som sträckte sig betydligt längre änförslagen i propositionen. Det är förklaringen tilldenna skenbara diskrepans mellan minmeningsyttring och vad jag sade i min replik.Anf. 156 ():Herr talman! Får jag bara helt kort konstatera attom det här bara skulle vara en symbolhandlingskulle jag inte vilja sätta ''bara'' framför det -- i såfall är det en viktig sådan.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande finansutskottetsbetänkande /92:FiU9 samt näringsutskottetsbetänkanden /92:NU10, NU14 och betänkande FiU9Mom. 1 (avslag på propositionen)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot137 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (användningen av fondernas tillgångar)Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot12 för meningsyttringen av . 7ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (organisationen av fonderna)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot136 för reservation 2 av m.fl.Mom. 4 (överlåtelse av rösträtt till lokal fackligorganisation)Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot138 för reservation 3 av m.fl.Näringsutskottets betänkande NU10Mom. 2 (riktlinjer för verksamheten vid VattenfallAB, m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av Axel m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 6 (privatisering av statligt ägda företag,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot138 för reservation 2 av Axel m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU14Mom. 2 (utvecklingsfondernas ochNorrlandsfondens finansieringsverksamhet ochägandet av riskkapitalbolagen m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot140 för reservationen av Axel m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU15Utskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, skatteutskottets betänkandenSkU10, SkU8, SkU6, SkU7, SkU9, SkU11 ochSkU12, beslöt kammaren på förslag av tredje vicetalmannen att de fick företas till avgörande i ettsammanhang sedan debatten i dessa ärendenavslutats.10 § Skattepolitik för tillväxtFöredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU10 Skattepolitik för tillväxt (prop.1991/92:60).Kammaren biföll tredje vice talmannens förslag omatt betänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 157 ():Herr talman! Vi skall nu behandla proposition nr60 om skattepolitik för tillväxt. Det fordras intemycket fantasi för att associera till en moderatvalaffisch när man ser utanverket på propositionen.Det fattas egentligen bara ett par flaxande fåglar föratt det moderata valbudskapet skall träda fram i allsin tydlighet.Herr talman! När man öppnar propositionen ochläser den, så finner man mycket riktigt att det är ettmoderat valbudskap. Det framgår med allönskvärd tydlighet. Här staplas det ena moderataskatteförslaget ovanpå det andra: Sänkt skatt påkapitalinkomster, avskaffad skatt på förmögenhet,sänkt skatt på arv och gåva, sänkta företagsskatterosv., osv. Det är med andra ord klassiskamoderatkrav.Det nya är att övriga borgerliga partier såreservationslöst ställer upp på dessa krav.Folkpartiet frångår utan att blinka viktiga principeri skattereformen. Borta är principen om likabeskattning av kapital och arbete, principen omlikformighet och principen om att förebyggaskatteplanering och motverka skattekrediter. Bortaär också de fördelningspolitiskt viktiga förslagenom höjt barnbidrag och investeringsbidrag tillbostadsbyggandet.Centern tycks också vara med på noterna. Glömt ärallt prat i valrörelsen om fördelningspolitiskrättvisa, och glömda är de stolta parollerna om i skattepolitiken angriper osssocialdemokrater från vänster. Jag skulle vilja frågacenterns talesman i denna debatt, om han verkligentycker att han angriper oss från vänster när han numedverkar till att sänka skatten på förmögenheter,arv och kapitalinkomster som hanförmenar barnfamiljerna en höjning avbarnbidragen och sänker investeringsbidraget tillbostadsbyggandet.Fördelningspolitik tycks över huvud taget inte ståhögt i kurs hos den borgerliga regeringen. Någonanalys av de fördelningspolitiska konsekvensernaav propositionens skatteförslag finns inte. Jag trorinte att ordet fördelningspolitik ens nämns ipropositionen. Varför skulle det egentligen göradet? Förslagen är så långtifrån fördelningspolitiskrättvisa som man över huvud taget kan komma.Konsekvensanalyser är över huvud taget sällsynta ide borgerliga förslagen. Det gäller inte bara dennaproposition. Det gäller praktiskt taget alla höstensskattepropositioner. Torftigheten på det härområdet borde vara besvärande för Bo Lundgrensom som vice ordförande iskatteutskottet gjorde sig känd för att i alla möjligaoch omöjliga sammanhang efterlysa justkonsekvensanalyser.Var är konsekvensanalyserna , ? Nihänvisar t.ex. ständigt till internationellaförhållanden i allmänhet och förhållandena inomEG i synnerhet. Men var är analysen ochredovisningen av dessa förhållanden? Ja, inte ipropositionen i varje fall. Är det kanske rent av såatt det egentligen inte finns något entydigtinternationellt budskap till när det gällerhur vi skall anpassa oss till omvärlden påskatteområdet? Naturligtvis är det så. Inte heller iEG finns det någon gemensam skattepolitik. Därkan skillnaderna mellan de olikamedlemsländernas skattepolitik vara större änmellan och ett enskilt . Ocharbetet med harmoniseringen av skattesystemeninom den gemensamma marknaden går trögt,mycket trögt, och är därför inte heller utsattför något allmänt tryck för att sänka sin skattenivå.Och var är analyserna av förslagens statsfinansiellaeffekter? Jo visst, det finns beräkningar av vadvarje skattesänkning kostar staten. Men effekternaav dessa kostnader då? Hur blir det medbudgetunderskottet t.ex.? Och om nubudgetunderskottet växer, hur blir det då medförtroendet för kronan? Leder det till valutautflödeoch räntehöjningar? Om allt detta finns inte ett ordi propositionen? har dock verkligheten sprungiti fatt och vi sitter s.a.s. med facit ihand. Misstron mot kronan är stor, valutautflödethar varit stort och räntan har stigit kraftigt.Nu skall det i ärlighetens namn sägas att det finnsandra faktorer som också verkar i denna riktning.Men regeringens många ofinansieradeskattesänkningsförslag är naturligtvis en starktbidragande orsak.Och vilka är det som drabbas? Jo, villaägarnanaturligtvis, som ju dessutom drabbas av andra avregeringens åtgärder. Men det drabbar också i allrahögsta grad småföretagarna -- den grupp somregeringen i alla sammanhang säger sig vilja värnaom. Jag skulle tro att mången småföretagareupplever propositionens rubrik ''Skattepolitik förtillväxt'' som ett rent hån. För småföretagaren ärnivån på räntan oerhört mycket viktigare än någratusenlappar i förmögenhetsskatt på det arbetandekapitalet.Det finns över huvud taget ingenting som säger, attsänkta skatter och avgifter för kapitalägare,höginkomsttagare och företagare leder till någradynamiska effekter i ekonomin. Det tycks snararevara tvärtom. Den typen av gåvor och favörer tillredan välbeställda människor förefaller --åtminstone om man jämför med förhållandena iUSA -- ha en dämpande effekt på tillväxten. Ominte alla tecken slår fel, så är det just detta vi nu haratt se fram emot även i . Det framgår ocksåav senaste rapport.Vi socialdemokrater avvisar därför de flesta avpropositionens förslag. För oss är det viktigt att slåvakt om skattereformens huvudprinciper. Vi trornämligen, att skattereformen är bra för ochden svenska ekonomin. Den bidrar till eneffektivare och bättre finansiering av välfärden.Den gynnar arbete och sparande och därmed ocksåtillväxten i ekonomin. Den motverkarskatteplanering och osunda transaktioner. Denskapar rättvis beskattning av arbete och kapital osv.Vi strävade efter en bred parlamentariskförankring av reformen. Därför gjorde vi upp medfolkpartiet i den fromma förhoppningen attskattereformen skulle stå pall för det mesta, inkl.ett regeringsskifte.Så blev det inte. står inte fast vid våröverenskommelse. driver igenom sinvilja på punkt efter punkt. I den situationen kan visocialdemokrater inte längre känna oss bundna avöverenskommelsen. Vi är fria att föreslå åtgärdersom åtminstone återställer en del av denfördelningspolitiska balans varom vi tidigare varöverens med folkpartiet.Därför föreslår vi nu en justering av uppräkningenav den s.k. brytpunkten i skatteskalan så att de somhar inkomster över denna brytpunkt får en någotmindre skattesänkning än de annars skulle ha fått.Detta innebär också ökade statsinkomster på irunda tal 2,3 miljarder kronor.Det finns anledning att något uppehålla sig vidcenterns minst sagt märkliga agerande i dennafråga. Före valet menade attskattereformens uppräkning av brytpunkten var''ett slag i ansiktet på låginkomsttagarna'' och attdenna uppräkning borde ändras i stort sett så somvi socialdemokrater nu föreslår. Då kunde man juförvänta sig att efter valet skulleansluta sig till vårt förslag. Nuutdelar man den ena örfilen efter den andra tilllåginkomsttagarna. Detta tycks dock inte ske utanviss vånda och inre konvulsioner i , förcenterns talesman i skattefrågor uttalade så sentsom för stor sympati för vårtförslag. Men modet svek honom och han rättadesnabbt in sig i det moderata skatteledet. Min frågatill blir därför: Hur kommer det sig attni centerpartister har en typ av fördelningspolitikföre valet och en annan efter?I övrigt tänker jag inte ta upp tiden med attkommentera varje socialdemokratisk reservation.Vi yrkar avslag på förslaget om sänkt arvs- ochgåvoskatt. Vi yrkar avslag på alla förslag om sänktskatt på kapitalinkomster. Vi yrkar också avslag påförslaget om sänkt -- och avskaffad --förmögenhetsskatt. Här föreslår vi i stället attdenna skatt skall reformeras i enlighet medprinciperna för skattereformen, dvs. basen förskatten måste breddas som skattesatsensänks. Förslag till en sådan reform utarbetades iregeringskansliet på den socialdemokratiskaregeringens tid. Vi menar också att det är i detfortsatta arbetet med en sådan reform som detsärskilda problemet med skatten på företagensarbetande kapital bör lösas. För vår del är vi intefrämmande för tanken att detta skall ske på ett försmåföretagen gynnsamt sätt.Vi avvisar också förslagen påföretagsbeskattningens område. På en punktinstämmer vi dock i regeringens förslag. Det gällerbeskattningen av skadeförsäkringsföretagen. Härföreslår regeringen på begäran av riksdagenåtgärder som leder till en bättrekonkurrensneutralitet mellan ömsesidiga bolag ochaktiebolag. Detta är bra och vi tillstyrker förslaget.Sammanfattningsvis: Vi avvisar regeringenssamtliga förslag utom på en punkt. Motiven fördetta är klassiskt socialdemokratiska: Omsorg omfördelningspolitisk rättvisa, omsorg omstatsfinanserna och omsorg om välfärden.Så till allra sist: Vi står alla bakomsocialdemokratiska reservationer, men jag yrkarhär bifall till reservationerna 1--4, 8, 10, 11, 13, 15,20 och 23.Anf. 158 ():Herr talman! Det är långt lidet på den härdebattdagen, och kanske någon tycker att det är ettlidande att kammaren skall behöva debattera sålänge och intensivt när alla kännermajoritetsförhållandena. Alla vet väl redan attregeringen driver en orättvis fördelningspolitik ochatt oppositionen inte förstår att det behövs bättretillväxt.Men kammardebatterna hör till riksdagensviktigaste uppgifter. Debatten är ingen dekoration,utan den är demokratins grund.Herr talman! Regeringens budskap kansammanfattas i följande: behöverekonomisk tillväxt. behöver därför enskattepolitik för tillväxt. Genom riktadeskattesänkningar kan ge Sverigesekonomi en stimulans -- något av en ny start.Håller dessa utsagor för en granskning? Mitt svarsom företrädare för är ett entydigtja.Visst behövs det bättre tillväxt. Om man intebejakar tillväxt i ett läge när arbetslösheten växeroch BNP faller håller man sig inte till verklighetensvärld.Tillväxt handlar om att producera mer varor ochtjänster med oförändrad insats av arbetstid. Det ärbra om man klarar av det. Tillväxt handlar om attse till att fler människor kan delta i samhällsbygget,i produktionen av varor och tjänster -- kort och gottfull sysselsättning. Det är vi för.Skattepolitikens främsta uppgift är att finansieraoffentliga utgifter, men visst måste man se till inte genom skattepolitiken beskärmöjligheterna för ekonomisk tillväxt. Skatternaskall gynna arbete och sparande. Det är givet --något annat är omöjligt.Kan skattesänkningar på kapital och arbetskraftöka investeringsviljan? Ja, självklart, i varje fall idet korta perspektivet.Om detta är vi säkert överens, men där slutar ocksåvår enighet. Denna enighet innebär inte attregeringens politik är den enda möjliga, inte ens attregeringens politik är riktig.I dag skall vi föra en debatt om skattepolitik ochinte en ekonomisk debatt, men det är viktigt attgöra dessa klarlägganden, så att vi får en debatt omvar åsikterna skiljer sig och inte en debatt omsjälvklarheter.Regeringens recept för tillväxt är att sänkaskatterna.