prot · GF0945 · 1991-12-13 00:00:00 — Vi inser att ont skulle bli värreav detta.Dessa problem måste vi vara medvetna om. Deuppstår oberoende av EG och EES.Det andra är de egna regionalpolitiska beslut somvi fattar i . De påverkas inte heller av EGeller i första hand. Det handlar om hurvilliga vi är att bedriva en rättvis fördelning inomlandet.Det tredje, som vi diskuterar , är vilkakonsekvenser, direkt och indirekt, ett svenskt EG-medlemskap får. Vi måste då också komma ihåg attEES-avtalet, som vi går in i, för med sig dekonsekvenser som ett medlemskap har. Det är småskillnader att vara medlem i EG och att skriva påEES-avtalet. Det kanske vi också glömmer bort idebatten.Jag delar den bedömning arbetsmarknadsministerngjort i svaret, att vi kan fortsätta att bedriva i stortsett en likartad regionalpolitik även eftermedlemskap med EG. Vi kommer att få bidra medpengar till EGs regionala fonder och kommerknappast att få någon större del av dem själva. Menvi kan säkert fortsätta med vår egen regionalpolitik.Det finns en stödform som jag har ett frågeteckeninför. Jag vill gärna höra arbetsmarknadsministernssynpunkt på detta. Det gäller transportstödet, dären del röster har höjts för att det skulle snedvridakonkurrensen.Jag skulle vilja fråga arbetsmarknadsministern omhan delar min bedömning att även den stödformenskulle kunna överleva en granskning från EG-domstolen.Det viktiga med vår regionalpolitik är att viundviker att gynna vissa företag och branscherspecifikt. Det skall vara generella stödformer.Därmed kan vi få dem godkända. Det ärkonkurrenssnedvridningen som EG-domstolenkommer att granska.Hur ser arbetsmarknadsministern specifikt påtransportstödet? Det skulle vara intressant att fåden saken utvecklad.Det andra jag skulle vilja trycka på är att vi börarbeta fram en konkret strategi, när vi nu går in iEG-förhandlingar, om just hur kan agera iregionalpolitiken. Det pågår en process i EG. Denskapar vissa frågetecken och kanske en viss oro.Vilka krafter skall vinna? Hur hårt skall man hållapå vissa principer?Som arbetsmarknadsministern säger är detta att vihar långa avstånd och glesbygd något som gör ossunika. Det gäller för oss att ha en gemensamstrategi för att kunna få till stånd en vettiguppgörelse i samband med ett EG-medlemskap, såatt vi får våra speciella behov beaktade.Jag vill tillstyrka de skrivningararbetsmarknadsministern har i svaret om att det ärviktigt med det samnordiska agerandet. Det tyckerjag är ett bra initiativ frånarbetsmarknadsministern som jag förstår att hanockså kommer att fullfölja.Det vore alltså intressant att få höra en utvecklingom transportstödet. Den frågan tror jag mångaundrar över, inte minst i glesbygdslänen.Transportstödet är också en stödform som jag trorbetytt otroligt mycket, inte minst förindustriföretagen i stödområdena.Anf. 48 ():Herr talman! Svensk regionalpolitik har alltförlänge haft karaktären av stödpolitik i stället förmobiliseringspolitik. Vi är därför alltför mycketfixerade vid stödformer och vid om EG kan tillåtaoss att fortsätta på den vägen även . Låtmig säga att det självklart är viktigt med väl avvägtoch ändamålsenligt stöd till nyföretagande. Mendetta får inte bli den helt allenarådande delen avsvensk regionalpolitik, varken fram till EG-medlemskapet eller fortsättningsvis som fullvärdigamedlemmar av EG.Herr talman! Skall svensk regionalpolitik lyckas attmobilisera de kreativa människorna, inte minst i demest utsatta delarna av vårt land, så krävsbetydande insatser i infrastrukturen. Jag noterarmed glädje att arbetsmarknadsministern numeraockså nämner kulturen som en viktig del i denutvecklingen.Jag kan också konstatera att det , precissom arbetsmarknadsministern säger, skettbetydande omsvängningar i EGs syn påregionalpolitiken. De förhoppningar som man hadetidigare att människor skulle flytta överlandsgränserna för att få tillgång till arbete ochutveckling var inte möjliga att uppfylla. Inte minst iEG-länderna har man fått uppleva att språk, kulturoch traditioner är så avgörande för människor attnågra stora befolkningsomflyttningar inte sker.Jag instämmer därför i arbetsmarknadsministernspositiva syn på möjligheter att ävenframgent kunna bedriva en aktiv och utvecklanderegionalpolitik.Herr talman! Svenska glesbygdsföretagsmöjligheter att nå intressanta marknader är i dagmycket små. De har inte tillgång till effektivatransportmöjligheter. Svensk glesbygd harbetydande svårigheter att klara en kvalificeradutbildning. Svårigheter finns att studera viduniversitet och högskolor för den som bor iglesbygden. Den socialdemokratiska regeringenlämnar efter sig betydande luckor när det gällerglesbygdens infrastruktur.Även om medel kan komma att tillföras från EGsstrukturfonder vid ett medlemskap så vill jag påståatt tiden fram till dess måste tas till vara för attförbättra glesbygdernas infrastruktur. Enprogressiv regering får inte sitta med armarna i korsoch vänta på besked från Bryssel.Herr talman! Arbetsmarknadsministern utstrålaren tillförsikt när det gäller EG-medlemskap somjag aldrig trodde mig få uppleva. Det är bra att maninom regeringen är ense även på den punkten. Jagvill ändå ställa några frågor tillarbetsmarknadsministern: regeringensmålsättning att rusta även landets glesare orterinför inträdet i EG, eller anserarbetsmarknadsministern att oddsen är så goda närdet gäller möjligheter att få del av EG-medel, att vilugnt kan avvakta ett medlemskap?Har arbetsmarknadsministern någon uppfattningom vilka insatser som är de viktigaste för Sverigeoch som vi behöver göra för att klara en allt hårdareEG-konkurrens?Från liberalernas sida har vi i många årarbetat för ett ''rundare ''. Är det möjligt attdriva samma tes i EG: ett rundare EG medmöjligheter till transportstöd, förbättrade väg-,järnvägs- och telekommunikationer från de mestavlägsna bygderna i vårt land? Hur serarbetsmarknadsministern på den frågan?i sig en förstärkning av de koncentrationsdrivandekrafterna så till vida att det fria kapitalet julokaliserar sig som det önskar.Anf. 49 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag sade i den långa reservationen attoavsett svensk anslutningsgrad så innebär EG i sigen förstärkning av de koncentrationsdrivandekrafterna så till vida att det fria kapitalet julokaliserar sig som det önskar.Efter det att jag avgav den här reservationen -- detär nu -- har det hänt en hel del somhar bidragit till att utvecklingen har gått åt rätt håll.Något som är väsentligt är att EG nu planerar attkraftigt utöka sina fonder för regional utveckling.När det gäller denna fråga samråder jag naturligtvisväldigt grundligt med regeringens Europaminister,som ju har varit vår EG-förhandlare. Han ärmycket positivt inställd till den nordiskasamordning som man kom fram till i förcirka en månad sedan. är ju redan med iEG, och därför var det speciellt roligt för mig attDanmark slöt upp bakom det som är utpräglatnorrländskt -- liksom Axel m.fl. --,nordfinskt och nordnorskt.Trots att har hög bruttonationalprodukt,har ett bra läge och är ganska tättbefolkat har manändå fått del av EGs regionala fonder.Alla talare har tagit upp detta med infrastrukturen.Jag upplever att det största hotetfinns inom landet i form av Temaplansunderutredning som gjordes tillproduktivitetsdelegationens rapport. Fritt översattser man enligt denna underutredning inte särskiltstora möjligheter i två tredjedelar av landet. Mansäger dock att det varken har tagits någonregionalpolitisk hänsyn eller någon miljöhänsyn.Därför kan verkligen den vetenskapliga kvaliteteni detta arbete ifrågasättas.Till Axel vill jag säga att jag nästandagligen upprepar lydelsen i regeringsförklaringenom att hela landet skall leva och utvecklas. När nudebatten är som den är vill jag också upprepa attdet i regeringsförklaringen står att dessa områdenskall ha moderna järnvägar och bra vägar. Det ärväldigt viktigt att hålla fast vid, särskilt i det härdebattläget.Till vill jag säga att det transportstödsom utbetalas till en del skogslänsföretag täcker påsin höjd en utjämning av kostnaderna förtransporter ner till . Om man ser tillSveriges läge i förhållande till de stora europeiskamarknaderna, ligger ju nästan i utkanten.Som jag ser det föreligger det därför ingetkonkurrenshot kontra EGs industrier i att det finnsett transportstöd som täcker en del av kostnadernaför de företag som ligger riktigt långt bort.Till och andra vill jag säga att -- ochdet var också det egentliga syftet med min långareservation -- att det är viktigt att vi inte använderEG som ett motiv för att minska våraansträngningar på regionalpolitikens ochinfrastrukturens områden. Min och regeringensinriktning -- och det står också i den samladeregeringsförklaringen -- är att vi skall klara det härpå ett bra sätt, men då måste vi ha en infrastruktursom omfattar hela landet. Vi kan t.ex inte lämna deriktigt långa avstånden utanför vårt planeradesnabbtågsnät.Det är också viktigt vad riksdag har förinställning. Att det alltid finns en majoritet i dennakammare för den synen är nog så viktigt som vissadiskussioner med EG.När det gäller EGs fonder och det nordiskasamarbete som pågår, räknar vi med att få ettunderlag som gör det möjligt för oss att kunna fådel av EGs fonder.Anf. 50 ():Herr talman! tyckte att jag verkadebekymrad. Det är upp till honom, för jag är inte allsbekymrad, i alla fall inte personligen. Däremot ärjag bekymrad över hur det skall bli med omvi går med i EG, eftersom vi över huvud taget intevet vad det innebär. Men kan ju hahaft tillgång till mer information än den som finnstillgänglig. Det är ändå stämpelns blå färg som lyseröver detta.Sedan talade om solidaritet. Nutycker jag ju inte att regionalpolitik är detsammasom någon sorts biståndspolitik, som jag fickintryck av att menade. I så falltycker jag att han skall läsa de motioner ombiståndspolitik, som vi har avgivit. Jag hälsarhonom välkommen in i solidaritetens kärna, för dåskulle vi kanske kunna komma överens. Men jagkan tänka mig att det i så fall skulle låtaannorlunda.Kapitalet har inte, och har aldrig haft, någon gräns.Det får vi nog uppleva vare sig vi är med i EG ellerej.I mitt inledningsanförande tog jag upp frågan omvad vi kommer att få vara med att betala till EGsfond och vad vi kommer att få tillbaka.Arbetsmarknadsministern trodde att vi skulle fåmycket tillbaka. Jag vill ta upp ett exempel.Vi brukar ju jämföra oss med , som har enganska hög arbetslöshet. satsade 198911,1 miljarder ecu till den regionalpolitiska fonden,och man fick tillbaka 2,3 miljarder. Utifrån sammagrunder borde det ha gått att ta reda på hur mycketvi måste satsa till den regionalpolitiska fonden ochhur mycket vi får tillbaka. Det verkar som att vi allaär överens -- åtminstone när vi säger det här ikammaren -- om att hela skall leva, men dåmåste ju den ha störreförutsättningar att styra de regionalpolitiskasatsningarna än vad har. Då har vimöjlighet att påverka. Men kommer att säga nej, får vi rätta oss efter det.Såvitt jag förstår kommer de företag som får stödfrån den regionalpolitiska fonden att få betalatillbaka och bli bestaffade för att ha tagit emot det.Anf. 51 ():Herr talman! Det var kanske viktigt med denreservation som avgav en gång itiden, men jag måste beklaga att jag inte minns vadsom stod i den. Det är ju , precis somarbetsmarknadsministern sade.Vi kan väl vara överens om att det är bra medinfrastruktursatsningar. Den norrländskaskogsindustrun, som tillför storanettoexportintäkter, är enbart i mitt eget hemlänVästernorrland av samma storlek som den samladebilindustrin i vårt land. Man måste därför se till attdet finns kommunikationer så att transporterna kanklaras. Det är viktigt att transporterna fungerar,också för all annan verksamhet i skogslänen.I ett debattinlägg för någon vecka sedan toggeneraldirektören i upp Sverigesregionala satsningar inför ett eventuellt EG-medlemskap. Hans uppfattning är attinfrastruktursatsningar huvudsakligen skall ske iMellansverige för att de skall ge maximal effekt.Regionalpolitiskt stöd skall utgå enbart till de mestutsatta orterna i inland.Arbetsmarknadesministern talade om Temaplanoch de åsikter man ger uttryck för i den härunderutredningen. Jag anser att man kan bortsefrån dessa åsikter, eftersom Temaplan bedriver enkonsultverksamhet som vi inte behöver befatta ossmed.Det verkligt allvarliga är vad man anser inomNUTEK -- ett statlig organ som regeringen anlitarsom expert i dessa frågor. Jag undrar därför: Delarregeringen uppfattning? Omöverdirektören i ett verk skriver en sak, kan detknappast vara hans personliga uppfattning, utanhan måste väl representera hela verketsuppfattning. Jag skulle vilja veta hur ni i regeringenser på den frågan.Jag vill ta upp ytterligare en fråga, somarbetsmarknadsministern gjorde en poäng av. Hanhänvisade till kontakter med övriga . Jagdelar uppfattningen att det är utomordentligt braom samtliga nordiska länder blir EG-medlemmar. Vilka signaler hararbetsmarknadsministern på att detta är möjligt?Det går bra att tillsammans diskutera hur man villha det när man kommer in i EG, men yttersthandlar det ju om huruvida samtliga nordiskaländer vill vara med. Detta är enligt minuppfattning en mycket viktig fråga, inte bara närdet gäller regionalpolitik utan också när det gällermiljöfrågor och jämställdhetsfrågor. Vi har ju enannan syn på massor av dessa frågor, och det vorebra om vi var många i EG som drev dem. Det skullevara intressant om arbetsmarknadsministernlättade på förlåten och beskrev för oss som hålleross hemma i landet hur det förhåller sig i övrigaNorden.Anf. 52 AXEL ():Herr talman! Det är bra att harhöga ambitioner när det gäller de föreståendeförhandlingarna med EG om regionalpolitiken.Men det vore ännu bättre omarbetsmarknadsministern klart kunde uttrycka atthan talar för hela den borgerliga regeringen. Jaganser att vi från svensk sida måste ha tyngd i dessaförhandlingar. Vi måste ta den möjlighet som finnsatt i diskussionerna med EG konstruktivt tillföravår syn på hur regionalpolitik kan bedrivas för attge möjligheter till en rättvis och riktig utveckling iolika regioner i ett land.Vi är sannerligen inte utan bundsförvanter inomEG. I för snart sedan ageradeSpanien mycket aktivt för de regionalpolitiskafrågorna. Och jag kan försäkraarbetsmarknadsministern om att det på hemmaplanfinns ett stort stöd hos den socialdemokratiskaoppositionen i denna kammare att driva frågan omaktiva svenska insatser i förhandlingarna. Och somjag sade tidigare skall man hålla både huvudet ochsvansen högt och framföra de svenska argumentenför regionalpolitiken. Även vi har faktiskt en del atttillföra EG.Anf. 53 ():Herr talman! Får jag också understryka vikten avjust satsningarna på kommunikationerna i detregionalpolitiska perspektivet. Jag tror att justinfrastrukturen kommer att bli en allt viktigare delav regionalpolitiken framöver. Jag tror också attdet finns all anledning att fundera över hur man kanförstärka just den delen av regionalpolitiken. Jagser personligen Bottniabanan som en viktig del i eninfrastruktursatsning och som en upprustning avkommunikationerna i Norrland.Jag delar också arbetsmarknadsministernsuppfattning om att det största hotet just motregionalpolitiken, och framför allt när det gällerinfrastrukturutbyggnaden, nog finns inom landet.Och jag tror att vi som deltar i denna debatt har allanledning att på olika håll påverka i rätt riktning.Det var också intressant och viktigt att få justarbetsmarknadsministerns bedömning avtransportstödet. Jag tror att det är en riktigbedömning att det inte är någon fara med denkonstruktion som transportstödet har. Det ärviktigt att informera EG om hur det fungerar iSverige.Jag vill slutligen ta upp över att man måste stödja de fattigamänniskorna i , och Irland.Regionalpolitiken i innebär ett slagssolidaritet och innebär att det sker en omfördelninginom landet. På samma sätt fungerar även EGsregionalpolitik. Det är tragiskt att vänsterpartiethar blivit ett isolationistiskt parti och släppt sinainternationella visioner och sina tankar på attarbetare i alla länder skall förena sig. I stället menarKarl-Erik att arbetare i skall hållasig för sig själva. Det är tragiskt.Anf. 54 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag vill först vända mig till SiggeGodin. Det är mycket viktigt att Temaplananalyseras mycket noga av alla möjliga instanser.Den, liksom produktivitetsdelegationenshandlingar i dess helhet, skall nu ut på remiss.Regeringen kommer då naturligtvis att få ta emotolika synpunkter. Inte minst de norrländska länen,en del mellansvenska län och sydöstra harall anledning att väldigt noga göra analyser ochframföra sina synpunkter.Jag uppfattar överdirektörens inlägg i denregionalpolitiska debatten som ett inlägg för egenräkning och icke för verkets räkning.Generaldirektören är på väg till mig för samtal, ochjag är helt övertygad om att detta då kommer attbekräftas.En del talar för att de nordiska länderna inte gårmed lika långa steg när det gäller samtalen medEG. Men oavsett det finns ju . Ochman ser mycket noga på om konkurrensen rubbasnär regionalpolitik bedrivs. Jag menar att det är likaviktigt, oavsett anslutningsgrad, att de nordiskaländerna tillsammans analyserar och får engemensam uppfattning i detta ärende.Att vi har denna diskussion om EG beror ju på attden övergripande meningen är att upphävandet avvissa hinder och att vissa friheter tillkommer skallge en bättre sammantagen tillväxt och möjlighetertill en övergripande miljöpolitik, m.m. somsammantaget leder till en större välfärd. Men idetta sammanhang är det mycket viktigt att vi somnation har en vilja att bedriva regional utveckling,att EG får förståelse för vår vilja och att vi betraktasutifrån de speciella faktorer som finns hos oss mensom inte finns inom EG-länderna.Anf. 55 ():Herr talman! Låt mig börja med att instämma i detsom sade om att Bottniabanan i norrär en viktig länk för att vi skall få ut våra varor tillkontinenten, och det gäller att hitta transportvägarsom är bra och effektiva och som också hållermåttet.Jag skulle vilja ta upp ytterligare en fråga somegentligen är viktig för hela landet men framför alltför skogslänen, och det är frågan om riskvilligtkapital. Bankerna är mycket njugga och harbränt sina fingrar så att de, enligt min uppfattning,inte ser skogen för bara träd. Jag vill ställa en frågatill arbetsmarknadsministern. Hur ser regeringenpå olika möjligheter att hitta nya former förriskvilligt kapital? Det finns ju en tysk modell somvi har tittat en del på och som verkar intressant.Men jag tycker ändå att regeringen borde syna flersådana möjligheter i . Vad använderman sig av där? Finns det några uppslag i dessaländer som kan vara användbara hos oss och somvi kan utvärdera för att se om de kan passa även iSverige? Om vi vill göra något för småföretagenstår det och faller med om riskvilligt kapital går attfå fram.Det är i och för sig viktigt vad Temaplan skriver.Men det kommer ju reaktioner framför allt frånskogslänen på dess syn. Och den måste regeringenvärdera. Men man blir verkligen mycket upprördnär en överdirektör i ett verk som till stora delarsysslar med regionalpolitik har en egenuppfattning. I efterhand har han kommit på att detkanske inte var så lägligt att ha en egen uppfattningi denna fråga utan att den nog kunde blandas ihopmed vad som helhet anser. Dennageneraldirektör är inte heller vilken tjänstemansom helst. Han är inte bara överdirektör. Han ärockså en tjänsteman som har suttit iregeringskansliet, låt vara att det var under dentidigare regeringen. Han har, somarbetsmarknadsministern vet, varit expert i enutredning. Därför funderar man litet över om det ärnågot som pågår och om han har haft någon särskildorsak att skriva detta.Låt mig avslutningsvis säga att det är bra om denordiska länderna har samma uppfattningar. Ochdet är väl också bra att alla nordiska länder såsmåningom kommer med i EG och inte väntaralltför länge med att bestämma sig. Det är nämligenviktigt att vi tillsammans klarar av denna fråga.Herr talman! Jag blev litet förundrad övervänsterpartiets syn på solidariteten. Det ärskrämmande att man inom inte ärberedd att stötta de svagare människorna ute iEuropa. Det är väl ändå en uppgift också för osssvenskar att se till att vi skapar nya marknader ochatt vi så att säga lyfter människor så att vi även fårett utbyte med dem i större utsträckning.Anf. 56 ():Herr talman! Låt mig börja med det som StaffanAttefall sade om solidariteten. Det är klart att omman sätter på sig skygglappar ser man bara raktfram. och solidaritetsträcker sig till , , ochIrland. Där tar solidariteten slut. Jag anser faktisktatt det finns fattigare länder i denna värld, om vi nuskall utgå från de fattigaste länderna. Och dettatrodde jag faktiskt att både ochSigge Godin visste. Därför tyckte jag att det varlitet malplacerat när började nynnapå Internationalen. Då borde han faktiskt ha vetetvad Internationalen innebär. Den handlar om allaländer och inte bara om . Men så är det närman skall försöka göra sig lustig över internationellsolidaritet.När det gäller regionalpolitiken började vi redanunder den förra regeringen att anpassa oss litetgrand. Och jag tänker då påstödområdesindelningen. Vi övergick från tre tilltvå stödområden -- från A, B och C till 1 och 2.Frågan är om vi fortsättningsvis kan behållastödområdesindelningen och den tillfälligastödområdesindelningen, som har gjorts av vissadelar av landet, vid ett närmande till EG och närEES-avtalet börjar gälla.Vi har ju även dragit ner investeringskostnaderna --från till . Jag anser att det också är enEG-anpassning. Såvitt jag har erfarit överstigerinvesteringskostnaderna när det gäller företageninte . Här har alltså ett arbete påbörjats. Mendet skulle vara intressant att få veta, BörjeHörnlund, om man kommer att fortsätta på deninslagna vägen beträffande EG-anpassningen.Kanske vill med tanke på detkommande budgetarbetet inte avslöja hur detförhåller sig.Såvitt jag förstår är det flera områden hos oss somnär det gäller de regionalpolitiska stödåtgärdernainte har någon motsvarighet inom EG -- om man nufortsätter på den inslagna vägen.Anf. 57 AXEL ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagmåste upprepa min fråga tillarbetsmarkadsministern:Är det den borgerliga regeringens gemensammaambition att gå in i förhandlingarna med EG om deviktiga regionalpolitiska frågorna merakonstruktivt och på ett positivt sätt somde svenska intressena och de speciella problemhävdas som hänger samman med vår geografi -- jagtänker på de långa avstånden -- med vårt klimat,som på sina håll vanligtvis är bistert, medåldersstrukturen osv. ?Arbetsmarknadsministerns inlägg här visar att hanicke saknar förståelse för dessa frågor. Om handärmed gör sig till tolk för hela regeringen framgårdäremot inte.Anf. 58 ():Herr talman! Jag noterar att åtminstone talmannenrätt har uppfattat mitt förnamn. Jag är tacksam fördet. är alltså mitt förnamn.Jag tänkte avsluta den debatt med Karl-ErikPersson och som kanske kan kallasför en solidaritetsdebatt med att säga att jag intetycker att solidariteten tar slut vid södragräns -- tvärtom! är kanskemedveten om att biståndsministern också ärpartiordförande för kds och att nuvarande regeringi sin regeringsförklaring har en högre ambitionsnivåän den förra regeringen hade när det gällerbiståndet till tredje världen.Dels slår man fast att enprocentsnivån skall gälla,dels aviserar man att de kostnader som varitförenade med omhändertagandet av flyktingar påhemmaplan, dvs. här i , skall lyftas ut urbiståndsbudgeten. Det är alltså fråga om en högreambitionsnivå jämfört med tidigare. Vikristdemokrater kommer att jobba för en starksolidaritetspolitik gentemot folk i tredje världen.Men för den skull kan vi ställa upp på en inomEuropa inomregional fördelning av resurserna föratt hjälpa människor som bor i , ,södra och när det gällerinfrastrukturen och olika typer av åtgärder påandra områden. Men detta vill inse. Jag tycker att det är tragiskt.Vidare tycker jag att det bör noteras att den härregeringen har en högre ambitionsnivå än den förraregeringen också när det gäller stödet till Baltikumoch .