prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — Skall jag också nämna universitets- ochhögskolor, så tog vi forksningspropositionen,som håller landet i tätpositionen i satsning påframtiden. ökar vi på dimensionen ochlokaliserar högre utbildning för att möta framtidautmaningar.Ärendet om skollagsfrågor tar upp sådana viktigafrågor som den flexibla skolstarten,hemspråksundervisningen och fristående skolor.Här återfinns också överklagandenämnd,skolhälsovården, elevinflytandet och valet av skolasamt läromedelsgranskning. Men skolan finnsockså som särskola, sameskola och specialskola.Skolan skall anpassa sig till elevernasutgångspunkter, och det gör vi så bra här i landetatt ingen skolpliktig elev står utanförskolsystemet. För specialskolan skall alltjämtfinnas en styrelse för varje enhet, framgår det avpropositionen.Som framgått av tidigare inlägg förekommer andraåsikter i betänkandet. Låt mig bemöta en del avdessa och därmed också vad som sagts här tidigare.I skolväsendets överklagandenämnd finns åsiktenatt domstol skall behandla överklagningsärenden.Å andra sidan finns också åsikten att domstolarnainte skall befatta sig med överklagningsärenden.Det kan vara en bra medelväg att då inrätta beredningen av skollagspropositionen vardet på tre områden som reaktionen var stark. Dethar gällt skolstarten, hemspråksundervisningen ochde fristående skolorna. Jag tror att vi -- även ominte alla är nöjda -- för frågor framåt genom att antaskolministens förslag i propositionen. På någrapunkter har vi skrivningar som ansluter till åsiktersom förts fram i debatten och i brev till oss iutskottet.När det gäller skolstarten står i huvudsak s, m ochfp bakom denna reform. Det innebär att vi får enökad samverkan och planering av såväl förskolansom skolan. Här har pedagogiska erfarenhetervunnits på båda håll. Det är viktigt att det bästa urdessa erfarenheter förs fram i det nyasamplanerande som skall utvecklas. Det handlarom såväl idéer som personalsamverkan, metodikosv.Nu tar vi övergångsbeslut om flexibel skolstart idetta betänkande. Kommunena erbjuds att fram tillår 1997 erbjuda föräldrarna starta elevens skolgångett år före skolpliktsåldern.Det är viktigt att huvudmännen nu tar diskussionenom de här frågorna. På grundval av besluten är detbetydelsefullt att organisationen anpassas till attfånga in ytterligare en ambition som den flexiblaskolstarten faktiskt är.På den här punkten har c, v och mp sinabetänkligheter. Det är inte oväsentligt att lyssna tillderas varningar. Vi tror dock att skolan kanbemästra invändningarna och gå ur erfarenhetenstärkta i åsikten att förslaget om flexibel skolstartkommer att bli en bra reform.Hemspråket -- eller icke obligatoriska inslagen --dess organisation och villkor i skolan har kommitatt bli en spänning i åsikter mellan skolaktörer. I etttidigare betänkande skrev utskottet som sin åsiktatt hemspråket skulle ha samma ställning somandra ämnen i skolan. Så skall det också vara, ochvi hävdar att hemspråket skall erbjudas elever somär berättigade till undervisning, om möjligt påordinarie skoltid. Kan det inte ske skall det varamöjligt att lägga undervisning efter skoldagens slutoch på lördagar.Här finns det de som tycker -- det har framgått avdebatten -- att vi inte ger samma ställning för ämnethemspråk som andra ämnen. Undervisning ihemspråk handlar om studiehandledning i andralärares ämnen jämte själva hemspråket. Men dethandlar också om att hemspråksläraren får tid tillatt ingå i skolkonferenser och delta i planeringen avundervisningen i skolan.Ämnet är frivilligt, men vi hoppas att det skallomfattas av invandrareleverna. Därför skall detockså anordnas så att de flesta eleverna tar del avundervisningen i ämnet. Detta görs klart iutskottets ställningstagande.Det har i betänkandet uppnåtts betydande enighetom de fristående skolornas ställning. På de allraflesta punkter bejakar vi skolministerns förslag attskolverket skall stå för godkännande av nyafristående skolor. Här skall också de nu verksammaskolorna få en förnyad granskning. Naturligtvisskall följa upp och granska dessa skolorprecis som all annan skolverksamhet i landet.Utbetalningen skall i famtiden ske så, attkommunerna får statsbidrag efter det att skolverketgodkänt vederbörande skola. Kommunerna harsedan att göra sin granskning och bedömning ochpå grundval av behov av medel fördela bidrag tillsåväl kommunala som fristående skolor inomgrundskolan.Anslaget för nästa budgetår får betalas ut påsedvanligt sätt. Inte alla i utskottet ställer sig bakomdetta, men det är rimligt att departementet ocksåfår tid för att arbeta fram smidigaberäkningsunderlag. Kommunerna kan också dranytta av med tanke på sin nyaansvarsuppgift i det här avseendet.Elevinflytandet skall formas lokalt, föreslårskolministern. Dock blir elevernas och personalensskolkonferens i gymnasiet kvar. Det förstärktaföräldraansvaret i skolan skall slås fast. Vidare villfolkpartiet och ha delegationsrätt fören särskild styrelse vid skolenheterna. Flertalet ärganska skeptiska mot den ordningen.Skolhälsovården skall, som vilkenföretagshälsovård som helst, bli frivillig. Det ärviktigt att skolhälsovården uppfyller fleraväsentliga mål, hävdar , ochmiljöpartiet. Utskottsmajoriteten tror att dettasker utan att det särskilt påtalas. Vem som skallvara högsta tillsynsmyndighet finns det enreservation om. blir enligtskolministerns förslag den naturligatillsynsmyndigheten, och utskottsmajoriteten följerdetta.Rätten att välja skola blir med nödvändighet enfråga som kommunen måste få avgöra i mån avplats.Den flexibla skolstarten föreslås gälla försexåringarna, och det är som sagt viktigt attskolstarten sker efter en väl planerad förberedelse.Utskottsmajoriteten tror att det bästa sättet atttillgodose ambitionen att ge de icke obligatoriskainslagen i skolan samma ställning som övrigaämnen är att följa betänkandets förslag. Defristående skolorna har också att leva upp till dekrav vi kan ställa på dem att vara öppna och ta emotbåde granskning och utvärdering.Det här betänkandet, som föranletts avskolministerns proposition, bekräftar degenomgripande reformer som skett på skolansområde detta men också, som jag sadetidigare, hela mandatperioden. För egen del är jagmycket glad och tacksam över att få avslutariksdagsarbetet med att också vara med om att fattabeslut på den här punkten.Jag är naturligtvis som andra angelägen om att fåframföra ett tack till skolministern och hansmedarbetare för det goda samarbete vi har haft ochsom jag personligen har upplevt. Detta tack för ettgott samarbete riktar jag också till utskottskollegeroch till utskottets kanslipersonal. Även om vimellan partierna haft olika åsikter i olika frågor, haråsiktsskillnaderna inte stört det goda kamratskapsom har rått i både utskott och kammare.Slutligen vill jag yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på de förekommandereservationerna.Anf. 83 () replik:Herr talman! berörde i sittanförande en reservation från vår sida som jag intenämnde i mitt anförande. Jag får väl därför beröraden nu i stället. Reservationen handlar ominrättandet av skolväsendets överklagandenämnd,vilket vi för vår del anser vara en ganska överflödiginrättning. Det antal ärenden som kan komma ifråga för överklagande beräknas nämligen bli sålitet -- bara omkring 150 -- att dessa utansvårighet kan hanteras genom prövning ikammarrätt. Det skulle också ge en störrerättssäkerhet, eftersom det då skapas möjlighet tillöverprövning i regeringsrätten.Helge sade också att det skulle varakommunernas sak att ge kommuninvånarna rättenatt välja skola. Vi anser för vår del att rätten attvälja skola skall lagfästas för att elever ochföräldrar skall ges en verklig rätt att välja.Kommunerna skall alltså åläggas att informeraföräldrar och elever om just den lagfästa rätten attvälja skola.Anf. 84 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att kvittera HelgeHagbergs tack och säga att det alltid har varitsympatiskt att föra debatter med iett lugnt, sansat och lågmält tonläge. Jag tackarockså för det goda kamratskap vi har haft iutbildningsutskottet när nu lämnarriksdagen.Helge kan emellertid inte lämnariksdagen riktigt , eftersom det finns några frågorhan måste svara på. Om nu på tisdagfattar beslut om den flexibla skolstarten, kommernaturligtvis landets kommunalpolitiker att läsautskottetsbetänkandet, och de måste då veta vadallt det som står där egentligen betyder.Utskottsmajoriteten skriver i betänkandet att manbara skall ta emot sexåringar ''i den utsträckningsom skolorganisationen kunnat anpassas till dennaelevgrupps behov''. Exakt vad betyder det, HelgeHagberg? Ett antal förutsättningar skall varauppfyllda, säger man, liksom att det självfallet är avstor vikt med tillgång till lärare och annan personal,som fått möjlighet att genomgå fortbildning. Dåkan man fråga sig: Hur många har fått möjlighet tilldetta? Och hur många kommer att få denmöjligheten , ?Sedan står det i betänkandet något som jag inteförstår. Det står att också ''sammansättningen avpersonalgrupperna'' är av stor vikt. Vad betyderdet, ? Betyder det att det skall varaett visst antal förskollärare och ett visst antallågstadielärare? Eller vad betyder''sammansättningen av personalgrupperna''? Dettaär nämligen en av de förutsättningar som skall varuppfyllda för att man skall ta emot sexåringar.Sedan sägs återigen att det skall finnas tillgång tilländamålsenliga lokaler. Vad är nu en''ändamålsenlig lokal''? Duger ett vanligt klassrum?Det måste ge besked om.Kommunalpolitikerna måste ju veta om det dugeratt stoppa in sexåringarna i ett normalt klassrumeller vad en ändamålsenlig lokal är för något.I betänkandet står också: ''En ytterligare faktor ärförekomsten av sådana samarbetsformer mellanförskola och skola samt inom grundskolanslågstadium att en individualiserad verksamhet kanåstadkommas. Innehåll och metodik måste vidareanpassas efter barnens behov.'' Vad betyder detmera exakt, ?När utskottet gör så här tydliga markeringar ochsäger att det här är förutsättningen för att man skallta emot sexåringar och eftersom vi inte har någranya tim- och kursplaner måste , somföreträder majoriteten, naturligtvis också tillkammarens protokoll tala om vad det här betyder,så att landets kommunalpolitiker vet vad de har atträtta sig efter när de skall ta emotsexåringar i sina skolor.Anf. 85 () replik:Herr talman! upprepar vadutskottets majoritet säger när det gällerhemspråksundervisningen. Man säger: Först omdet inte är möjligt att förläggahemspråksundervisningen inom den ordinarieskoldagen skall det bli aktuellt att förläggahemspråksundervisningen till . Man måstedå fråga sig: Vad då ''möjligt''? sker ju allhemspråksundervisning inom ramen för denordinarie skoldagen. Rimligen är det då mycketsvårt att någonsin hävda att det är omöjligt attförlägga hemspråksundervisningen inom denordinarie skoldagen!Jag vill då fråga : Innebär utskottetstolkning av regeringens lagändring att det intekommer att bli någon undervisning ,eftersom man inte rimligen kan hävda att det äromöjligt att förlägga hemspråksundervisningeninom den ordinarie skoldagen?Anf. 86 (mp) replik:Herr talman! Jag vill också tacka för den tid vi harhaft tillsammans i utskottet, . Dethar varit trevligt och ett gott kamratskap.Så till frågan: Hur skall nu få ut denya direktiven om hemspråksundervisningen tillkommunerna? De har ju uppfattat det så att mannu skall ha hemspråksundervisning på lördagar.Här har sagt att det är bara inödfall som hemspråksundervisningen skall liggapå . Då undrar jag: Skall man då gå ut i enkampanj och tala om att det är meningen atthemspråksundervisningen skall arbeta på sammaarbetsvillkor som de andra ämnena? Skall ni frånsocialdemokraterna gå ut och tala om det? Kommerni -- eller möjligen regeringen -- att vidta någrasärskilda åtgärder för det? För rätt skall väl vararätt?Vi vet ju att signalen har gått ut till kommunerna,och de är enligt vad jag kan förstå inte alls bereddaatt satsa på hemspråksundervisningen, eftersomdet totala anslaget har minskats med 300 miljoneroch någonstans skall pengarna tas.Vidare kan jag inte förstå hur man skall kunnamotivera sexårsstarten efter alla dessa om ochmen -- män med ä kanske också. Det är bra att resaen massa monument -- det är kanske roligt att hadet också i skolvärlden, men nog hade det varit braatt få veta hur allting skall genomföras innan mansatte spaden i jorden och drog i gång någonting sominte är anpassat till den lokala nivån.Jag tycker att det är bra att man har tilltro till denlokala nivån, men jag ser det så att man vältrar övermer och mer på kommunerna och de får försökaklara det efter bästa förmåga.Anf. 87 () replik:Herr talman! och jag har fört en deldebatter . Men i det betänkande som vinu diskuterar är vi ovanligt överens. Jag vill därförinskränka den här repliken till att kvittera det tacksom förde fram för samarbetet i utskottet. Vihar ju det gemensamt att vi tycker att politiskadebatter ofta mår väl av ett historiskt perspektiv.Jag har uppskattat det mycket, senast . Tackskall du ha!Anf. 88 () replik:Herr talman! Det har tagits upp en hel del frågor ide tidigare inläggen. Jag skall beröra de viktigaste.Det sades i flera inlägg tidigare att förslaget omflexibel skolstart lades fram i en nära nogoförskämd ordning, nämligen i ett sparpaket ellerkrispaket. Det är kanske litet förenklat ochschematiskt att säga så. Många frågor i det paketsom kom var mycket framåtsyftande. Jagskall bara ge ett exempel. Avsiktsförklaringen omanslutning av till EG var en fråga som togsupp i det sammanhanget. Punkten om skolstartenvar alltså i gott sällskap med andra frågor somgällde att spara men också att satsa och att satsa påframtiden.Frågan om den flexibla skolstarten har senare varitföremål för en mycket omfattande beredning, ochdet är ett mycket välgrundat förslag som föreligger.Vi har ju här i landet en förskola som är mycket välutbyggd. Många förskolebarn har stor erfarenhetav att delta i grupparbete och uppläggning av sindag i grupp, och därför är det inget dramatiskt attbörja i skolan. Jag tror att vi kan säga att vi harförskolebarn som är väl skickade att börja skolanutan att där vara i en egen, speciell organisation.Men hur vi skall förbereda skolstarten för lägreåldrar får vi se i ett måldokument. Det blirnaturligtvis inte så många sexåringar som deltar iverksamheten denna höst, men vi har ju påoss att genomföra detta, och vi får se hur det blirupplagt.Larz var mycket distinkt när han krävdeatt jag skulle lämna redogörelser i detalj. Här harvi argumenterat för att det lokalainitiativet skall få verka, att man skall få bygga uppoch planera på lokal nivå. Tänk, det tycker jag ärväldigt bra. Jag tror att det finns många klokaskolpolitiker, pedagoger och personal iverksamheten som kan ordna det här, att de t.o.m.kan lösa frågan, i vilka lokaler verksamheten skallbedrivas.När det gäller hemspråket vill jag först säga att detdär har förts en stor diskussion, där från utskottsmajoriteten talat om hur vitänkt på den punkten. Också beslutet om anslagetvar fattat . Men jag förutsätteratt kommunerna också kommer att följa de förslagsom har ställts i betänkandet och i inlägg här idebatten och som fattar beslut om.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag undrar om inte ett litet tankefel när han sade attsexåringarna är så vana att delta i olika grupper iförskolan att det inte är något problem för dem attbörja skolan. De sexåringar som skall börjaskolan har ju inte gått i förskola! Eller hur, HelgeHagberg? Det är visserligen ett fåtal femåringarsom går i förskola, men generellt sett kan man intesäga det. De här sexåringarna hoppar alltså överförskoleåret och går direkt till skolan.Sedan försökte svara på min frågapå ett som han antagligen tyckte listigt sätt. Hansade: Det här klarar de lokalt. Det behöver inte viföreskriva i detalj. Men då är frågan, HelgeHagberg: Varför är man då i utbildningsutskottet såförbaskat klåfingrig att man säger attförutsättningen för att kommunerna skall ta emotsexåringarna är att det finns det och det, bl.a.ändamålsenliga lokaler, fortbildning si och så,lärarutbildning, sammansättning av grupper, osv. ?Om man förlitar sig till det lokala initiativet ochhävdar principen om avreglering, skall mannaturligtvis inte göra en mängd detaljföreskriftersom man sedan inte ens vet vad de innbär. Denenkla förklaringen, , är att den här''högeralliansen'' höll på att spricka och att det sågut som om det kanske inte skulle bli någonmajoritet för den flexibla skolstarten om man intelindade in beslutet i en massa om och men, somnågon använde som uttryckssätt här tidigare. Detblir litet knepigt när man gör den här typen avbeskrivningar av förutsättningar som skall gälla föratt kommunerna skall ta emot sexåringar och sedaninte har klart för sig vad de egentligen betyder.En fråga måste väl ändå kunnasvara på, eftersom han har erfarenhet som lokalskolpolitiker innan han kom till : Vad ären ändamålsenlig lokal? Duger ett vanligt 50--60kvadratmeter stort klassrum i normalskola till att taemot sexåringar, eller duger det inte?Anf. 90 (mp) replik:Herr talman! Jag tycker att starten vid åldervar i dåligt sällskap när man dessutom tog upp EGi krispaketet. Det är min personliga åsikt ochmiljöpartiets.Är det att satsa ekonomiskt -- vilket -- när eleverna kommer ut änförut och, som mycket riktigtpåpekade, inte har grunderna? De som är femår och skall börja skolan har integått i förskola. Är det att satsa, och är det att satsarätt?Anf. 91 () replik:Herr talman! Min fråga till . Vad menas när utskottet säger atthemspråksundervisningen skall förläggas tilllördagar endast om det är omöjligt att förlägga deninom den ordinarie skoltiden? Vem skall avgöra omdet är möjligt eller omöjligt att förläggahemspråksundervisningen till ordinarie skoltid?Det är uppenbarligen möjligt att göra det, eftersomall hemspråksundervisning sker inom denordinarie skoltiden. 65 000 grundskoleelever deltari dag i hemspråksundervisningen inom ordinarieskoltid.Till sist vill också jag tacka för tre roliga år iriksdagen och för ett roligt och arbetsamt arbete iutbildningsutskottet.Anf. 92 () replik:Herr talman! Jag skall börja med att svara YlvaJohansson om hemspråksundervisningen.Skolministern och utskottsmajoriteten har inteskjutsat över hemspråket till . Med denhittillsvarande organisationen har vi upplevt att detfinns problem i sammanhanget. Om man kanplanera verksamheten så att man eliminerar dessaproblem -- t.ex. att elever i hemspråksundervisningfår gå ifrån annan viktig undervisning -- är det bra.Då kan man mycket väl förläggahemspråksundervisningen inom ramen förskoltiden. Men om detta omöjliggörs genomplanering har man inget annat att göra än att läggahemspråksundervisningen efter skoldagens sluteller . Det är detta som vi är öppna för.Vi kommer inte att kräva att det skall ske pålördagar, utan det kan man få avgöra lokalt.Förskolans verksamhet omfattar, ,inte bara den sexårsverksamhet som förekommer iden s.k. lekskolan eller vad det nu kan vara. Helabarnomsorgen är ju en förskola, och många barnfår del av den verksamheten. Många av de barnenskulle vilja börja skolan när de är och ärockså skickade att göra det. Låt dem få deterbjudandet och låt föräldrarna få avgöra det.Naturligtvis skall även kommunerna själva fåavgöra om de kan ta emot dessa barn i skolan.Utskottsmajoriteten skriver i sitt betänkande attdet är bra att man har dessa utgångspunkter närman gör den lokala planeringen och avgör vilkakriterier som skall gälla för att det skall varanöjaktigt och för att dessa elever skall kunna börja.Lokalernas utseende t.ex. är inte någonting merdramatiskt för sexåringar än för sjuåringar. Görinte en så konstig tolkning av detta uttalande, LarzJohansson! Jag tror att kommunalmännen och desom ansvarar för den här verksamheten är skickadeatt klara den.Anf. 93 Statsrådet ():Herr talman! Betänkandet innehåller, som detredan har sagts, flera stora frågor. Jag tänkerframför allt uppehålla mig vid frågan om flexibelskolstart. Den frågan rymmer stora pedagogiskaavvägningar.Den föreslagna förändringen är kopplad till detläroplansarbete som pågår. Vi strävar alltså efteratt få ett gemensamt måldokument för förskola ochgrundskola, dvs. en verksamhet sominnehållsmässigt och metodiskt går som hand ihandske med varandra. Dessutom har vi genom deförändringar som föreslagits i kommunallagen ochgenom de markeringar som regering och riksdaghar gjort medverkat till en organisatoriskutveckling i kommunerna, vilken innebär attmånga kommuner är på väg mot gemensammakommunala organ för såväl skola som förskola.Detta är två basala förutsättningar för dennaverksamhet, och de är nu snabbt på väg atttillgodoses.Det är viktigt att, som utskottet understryker, debarn som kommer till skolan tas emot på ett bra sättoch att det hela inte fuskas bort.Det har ställts en lång rad frågor om hur det ena ochdet andra skall lösas. Just därför att man måste hatid på sig att lösa en del frågor, har vi en generösttilltagen övergångstid, då det är den lokalaskolstyrelsen som ytterst har att fatta det avgörandebeslutet om barnet skall tas emot i skolan eller inte.Efter övergångstiden skall vi ha kommit till densituationen att det föräldrarnas exklusiva val som ärdet avgörande. bör vikunna finna lösningar på frågor som rör lokaler,personalens fortbildning och andra insatser sommåste till för att det hela skall bli lyckat.Jag är ganska säker på att just det förhållandet attvi startar och medger en successiv utveckling ärnågonting som kommer att användas av de klokalokala huvudmännen för att vidta de åtgärder sombehövs för att man skall kunna ta emot barnen påett bra pedagogiskt sätt.Vad som helt gått förbi i debatten är att vi läggeravgörandet hos föräldrarna. Det är en viktigvalfrihetsreform. Det talas väldigt mycket omvalfrihet i den gemensamma sektorn, och dettaförslag är ett uttryck för denna valfrihetstanke. Detär de flesta partier överens om när man talar omdetta programmatiskt.Detta förslag innebär en mycket tydlig valfrihet förföräldrarna. Jag har lagt fram förslaget därför attjag tror att det kommer att medverka till attföräldraengagemanget i skolans ochbarnomsorgens verksamheter blir starkare.Jag har också varit angelägen om att inte hamna idet läget att vi lägger fram ett förslag där det sägsatt man skall börja skolan och attriksdag och regering sedan fastställer det beslutet.Det vore indirekt att säga att den pedagogisktstrukturerade verksamheten enbart kanförekomma i skolan. Det som förekommer iförskolan är därmed underförstått någoting annatän pedagogiskt strukturerad verksamhet, ihuvudsak social omsorg. Om fattade dentypen av beslut och sade att skolstart skall gälla -- punkt och slut, skulle viomöjliggöra ett sammanväxande av dessa tvåutomordentligt framgångsrika verksamheter,förskola och grundskola. För mig är det viktigt attvi håller fast vid en flexibilitet, som understrykerbåda verksamheternas pedagogiska karaktär ochäven föräldrarnas rätt att vara med och välja.Vi har mött en hel del invändningar som har varitudda, måste jag säga. I den allmänna opinionen hardet ofta sagts att föräldrarna inte kan träffa dettaval, att de inte klarar av det. Visst gör de det.Föräldrarna har naturligtvis stöd av förskollärareoch lågstadielärare. Men de är kapabla att fatta ettsådant beslut, och de kommer också att göra det.Någon har sagt: Men tänk om det då inte blir någrabarn som vill börja skolan ! Då fårdet väl bli så, eftersom föräldrarna har träffat detvalet. tror jag att en hel del kommer att viljabörja i skolan, och de är välkomna. vet viom att det finns en hel del föräldrar som tycker attdet är bra som det är. Låt dem då få ha denverksamhet som de vill ha, och se sedan till attförskola och skola möter barnet sådant det är!Det är ett mycket viktigt pedagogisktställningstagande, att barnet skall mötas sådant detär. har gällt att barnet skall vara skolmoget.I och med detta förslag tasskolmognadsresonemanget bort, och det är ettviktigt ställningstagande.