prot · GE09125 · 1991-06-04 00:00:00 — Jag undrar om ens harsitt eget parti bakom sig i sådana diskussioner.Jag tycker fortsätter att intensifierasin kampanj mot statstjänstemän som ärsocialdemokrater. Hans kampanj har snart övergåtttill rena häxjakten. skall häxjakten skördasina första offer. Socialdemokratiska tjänstemänskall rensas bort om det blir en borgerlig regering.Ligger denna kampanj i linje med Europarådetskonventioner om mänskliga rättigheter? Hur är detegentligen ställt med den politiska friheten i AndersBjörcks åsiktsimperium?Anf. 63 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag hade inte tänkt delta i dennadebatt, men den har fått vissa principiella inslagsom gör det av intresse för mig att säga ett par ord.Det är självfallet bara bra att utnämningspolitikenkommer upp till diskussion, så det är ingen kritik påden punkten jag hade tänkt framföra. Det ärnaturligtvis viktigt att och desskonstitutionsutskott synar hur regeringen hanterarockså den maktfaktor som utnämningsrätteninnebär. Men det finns naturligtvis risk för överslagi diskussionen, som gör att man kan spridaosäkerhet inom statsförvaltningen om t.ex. enkommande regerings intentioner. Det tycker jaginte är så bra.När vi diskuterade verksledningsreformen fannsdet en ganska utbredd entusiasm för att denpolitiska ledningen skulle kunna ha ettdirektinflytande genom direktkontakter och genomuttalanden av olika slag. Man skulle alltsåströmlinjeforma förvaltningen efter den politiskaledningens önskemål. Det var inte enbartsocialdemokraterna som drev igenom denreformen. Den blev visserligen nedtonad till vissdel, bl.a. beroende på kritik som vi fråncenterpartiet riktade mot förslaget.Vi varnade för denna utveckling. Jag kommer ihågatt jag själv vid det tillfället sade att det var viktigtatt vi bevarade den gamla karaktären avsjälvständiga ämbetsverk så långt det var möjligt.Dels har vi då chansen att rekrytera bredare -- folkvisste att det inte var deras partipolitiska meriterenbart som var utslagsgivande, utan deras allmännaduglighet och kunnighet. Vidare skulle de varafriare att kunna delta i den allmänna debatten,framföra kritik och komma medförändringsförslag.Jag tycker att mycket i den verksledningsreformsom många har prisat var olycklig. Jag tror att därtogs första allvarliga steget mot en ökad politiseringav förvaltningen i vårt land. Om detta sedan följsupp genom utnämning av människor påövervägande politiska meriter blir det ännu värre.För min del vill jag rekommendera enuppstramning och en tillbakagång till gamla idealsom jag tyckte var bra. De som sitter påansvarsfulla befattningar i förvaltningen ochannorstädes i samhället skall veta att de har ensjälvständig ställning. De är utsedda på grund avsina egna meriter och behöver inte åtfölja minstablinkning från kanslihuset eller från andra politiker.Det har numera blivit ganska vanligt att statsråd göruttalanden i allehanda frågor, om hur man skallhantera frågor inom förvaltningen, här i kammarenoch på annat sätt. Det tycker jag också är enolycklig utveckling. Förvaltningen skall vara styrdgenom det regelverk som är bestämt, antingen iform av de lagar vi stiftar här i ellergenom de förordningar som regeringen utfärdar.Jag är alltså emot en direktstyrning avförvaltningen, som jag menar bidrar till attfrestelsen att politisera utnämningarna blir för storför regeringen. Jag tycker det är en olyckligutveckling.Anf. 64 ():Herr talman! ansåg att den inställningvi visade här var ''fruktansvärd skrämmande'' ochfrågade om inte människor med partipolitisktengagemang skall få jobba i statens tjänst.Jo, alldeles självfallet. Parlamentarisk erfarenhetkan vara en utomordentlig merit i en lång radsammanhang.Vad jag reagerar mot är att det går fyrasocialdemokratiska utnämningar på en borgerlig.Det, , utmanar alla matematiskasannolikhetskalkyler, att ett enda parti -- som inteens har majoritet av väljarna bakom sig, vare sig ival eller opinionsundersökningar -- skulle stå för enså svindlande stor del av kompetensen i Sverige.Jag riktade mig inte emot att människor medpartipolitisk bakgrund får jobb om de därutöverhar kompetens. Jag riktar mig emot att manmissbrukar utnämningsmakten på det sätt somsker.Däremot är det fruktansvärt skrämmande för demänniskor som inte har rätt partibok, men är merakompetenta men som därefter blir missgynnade.Anita råkade nämna . Jag vetinte om det var så klokt av henne. Jag kan tala omför att jag har medverkat till att denhögsta chefstjänstemannen i är kvinnaoch socialdemokrat, f.d. socialdemokratiskminister. Jag har medverkat till attsocialdemokrater har fått bra jobb i ,och jag har inte varit med om att peta i väg någonsocialdemokrat i några tjänstemannasammanhang iEuroparådet.Däremot har jag fått uppleva hur svenskasocialdemokrater uppträtt när det gällt människormed annan politisk uppfattning som har sökttjänster där nere. Det har varit en tarvlighet ochingenting annat som jag inte ämnar gå vidare in påhär. Det kan jag emellertid göra om ha knytningar inte bara till riksdagskollegor,utan även till tjänstemän i utrikesdepartementet.Anf. 65 ():Herr talman! Jag skall självklart inte medverka tillatt skall behöva gå in påtarvligheter. Sådant skall vi inte hålla på med.Anders matematiska kunskaper är tydligeninte helt korrekta när han kommer fram till att varfjärde som utnämns är borgerlig. Det får vi vällämna därhän.Jag måste däremot säga att det är trevligt att höraatt har bidragit till utnämningen avdenna chefstjänsteman som är kvinna, duktig,intelligent och kunnig. Det finns mångasocialdemokrater med dessa egenskaper, AndersBjörck.Anf. 66 ():Herr talman! Det tvivlar jag inte på. Vi skallsäkerligen se till att de får jobb, och jag hoppas atten ny regering också låter dem behålla jobben. Detär inte dem vi diskuterar.Om tycker att jag räknar fel får honväl presentera sin lista och visa att det är lika mångaborgerliga som socialdemokratiska utnämningar.Den listan har vi inte sett.Kammaren övergick till att debattera Statligpersonalpolitik.Anf. 67 ():Herr talman! Det är för de flesta människor en storchock att förlora sitt arbete. Det upplevs för mångasom att förlora fotfästet i tillvaron och dessutomsom en personlig skam -- en fingervisning om inte duger.Med den modell som regeringen använde föruppsägningar vid omstruktureringen avskoladministrationen, dvs. när alla anställda på SÖavskedades, utsattes personalen för onödig oro ioch med att alla sades upp. Med tanke på dendiskussion som pågår om förändring av den statligaadministrationen drogs även annan statligt anställdpersonal med i denna oro. Även det ansvarigastatsrådets sätt att informera på är oetiskt.Personalen i fråga fick vetskap om planerna genomett tal vid den socialdemokratiska partikongressenden . Generaldirektören ochlänsskolinspektörerna informerades inte förrännästa dag. Först informeradeshela personalen. Ett sådant agerande väckersjälvklart stor uppmärksamhet och bestörtningbåde inom och utom skolöverstyrelsen.Det är en händelse som ser ut som en tanke att från regeringen kommerriktlinjer om tillvägagångssättet vidstrukturförändringar. Dessa är nämligen envälgörande uppstramning av hanteringen. Där gessynpunkter på att regeringsbesluten skall vara såtydliga att personalkonsekvenserna skall kunnabedömas och på hur information skall ges. Det försockså ett långt resonemang om hur uppgifter ochpersonal vid en förändring avmyndighetsstrukturen kan föras över utan att allabehöver sägas upp. Ett avsnitt behandlar ocksåföreträdesrätten vid nyrekrytering ochåteranställning.Vid utskottets utfrågning ansåg visserligencivilministern att dessa riktlinjer nog borde hakommit , när det s.k.skolprojektet presenterades i SÖs direktion. Hanmenade dock att det inte alls skulle ha påverkatbehandlingen av personalen i den statligaskoladministrationen. Han menade också att dennahantering kan komma att upprepas i framtiden.Jag är dock övertygad om att vi med dessa riktlinjersom grund definitivt inte hade fått uppleva attinformation om personalnedskärningar lämnatsfrån talarstolen vid en partikongress. Jag är ocksåövertygad om att man noggrannare hade prövatmöjligheterna att undvika de massuppsägningarsom nu ägde rum.Denna övertygelse är bakgrunden till vårreservation nr 10. Vi hävdar där att riktlinjernaborde ha förelegat . En sådanåtgärd hade besparat många människor fleramånaders oro och upprördhet.Herr talman! Utskottet kommer till precis sammaslutsats, dvs. att riktlinjerna borde ha förelegatredan på hösten -89. Man avstår dock från att göranågot tillkännagivande eller rikta någon kritik. Vadett sådant underlåtande att agera kan leda till kanvi tydligt se i ärendet om kontroll och tillsyn överdentala material.Herr talman! Jag hänvisar till denna reservation,men av känt skäl avstår jag från att yrka bifall.Anf. 68 ():Herr talman! Utskottet har tagit upp till granskningden statliga personalpolitiken. Regeringen har vidolika tillfällen aviserat förändringar i den statligaadministrationen, senast i åretskompletteringsproposition.I oktober 1990 aviserade regeringen i en skrivelsetill att den statliga administrationengenom produktivitetsförbättringar och strukturellaförändringar skulle reduceras på tre år.I utskottsbetänkandet tas upp de förslag tillförändringar som föreslagits och redovisas det somgenomförts.Utskottet konstaterar att de strukturförändringarsom förestår inom den statliga administrationen ärmycket genomgripande. För de statligt anställdainenbär det att det kan bli friställning av enomfattning som inte varit vanlig i statligverksamhet.Civildepartementet lade -- som -- fram riktlinjer förregeringskansliets arbete med strukturförändringari den statliga administrationen. Dessa riktlinjer harpå sedvanligt sätt varit föremål för MBL-förhandlingar.Vidare konstaterar utskottet att regeringen ikompletteringspropositionen uttalar avsikten attminimera risken för en konflikt mellanregeringsformens och LAS regler i de enskildafallen.I de fall arbetsuppgifter överförs från en nedlagd nybildad myndighet bör regeringen besluta omsärskilda förordningar som medger att personalsom i den nedlagda myndigheten innehade i stortlikartade arbetsuppgifter erbjuds anställning i dennya myndigheten. Personal som på så sätt får en nyanställning behöver inte sägas upp.Utskottet uttalar att det enligt utskottets meninghade varit att föredra om civildepartementetsriktlinjer förelegat redan då regeringen i oktober1990 aviserade strukturförändringarna och dåpropositionen om ansvaret för skolanpresenterades. Enligt utskottets bedömning skulledet i viss mån ha kunnat motverka den oro som kanha uppstått bland statligt anställda efter det attskolöverstyrelsens hela personal blev uppsagd.I övrigt föranleder inte granskningen någonerinran.Det kan påpekas att kompletteringspropositionen ide här aktuella delarna behandlas iarbetsmarknads- och finansutskottet.Herr talman, till denna del av betänkandet är fogaten reservation av och vänsterpartietmed litet mer kritisk skrivning i avsnittet omriklinjer för arbete medstrukturförändringar i den statligaadministrationen. Jag bedömer det som nyanseroch yrkar avslag på reservationen och bifall tillutskottets anmälan.Herr talman! sade att uppgiftenom förändring första gångenpresenterades på partikongressen den 19september 1990, men enligt de handlingar vi harfått och som finns fogade till utskottsbetänkandetpresenterades det s.k. skolprojektet redan den 13september av statssekreteraren m.fl. i SÖsdirektion. Därefter förekom i SÖs direktioninformation om skolprojektets arbete fortlöpandecirka en gång . Därvid aviseradeskommande omorganisation av den statligaskoladministrationen. skedde eninformation där statssekreteraren aviseradekraftiga nedskärningar av skoladministrationen.Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrkabifall till utskottets anmälan.Anf. 69 ():Herr talman! menar tydligen att dettavar ett bra sätt att hantera den här frågan. Hanmenar att skillnaden i våra uppfattningar bara ärnyanser trots att utskottet faktiskt säger att dethade varit bättre om dessa riktlinjer hade förelegat.Civilministern hävdade emellertid i utfrågningenatt dessa riktlinjer inte skulle ha spelat någon somhelst roll för hanteringen av ärendet rörandeskoladministrationen. Han menade också att detkan bli aktuellt med fler sådana här beslut.Jag skulle vilja fråga om tycker att det är ett bra sätt att hanterafrågan om den statliga personalpolitiken att delsgenomföra sådana här massuppsägningar utan att iförväg ha gjort de analyser som riktlinjerna faktiskttar upp, dels offentliggöra den här typen av kraftiganedskärningar från talarstolen på en partikongress.Detta var nämligen vad som skedde. Dessförinnanhade inte några offentliga informationer givits omdetta ärende. SÖs direktion hade inte på något sättgått ut i massmedia med dessa uppgifter.Anf. 70 ():Herr talman! Det viktigaste är enligt minuppfattning att berörd personal blir informerad.Jag menar att det var SÖs lednings skyldighet attinformera personalen om vad som kunde förväntasi samband med att ledningen fick dennainformation från departementet.Det finns väl inget ärende som kanske inte skulle hakunnat handläggas bättre. Men om man läserutskottets skrivning och reservationen, märker manju att det ändå är nyanser som skiljer.Anf. 71 ():Herr talman! Om nu instämmer i attärendet kunde ha hanterats betydligt bättre, varförhar då inte instämt i våra propåer omatt riktlinjerna borde ha kommit tidigare?Anf. 72 ():Herr talman! Jag har inte instämt i ochvänsterpartiets reservation. Om i utskottets betänkande, kan hon se attutskottet skriver att det enligt utskottets meningsjälvfallet hade varit att föredra att riktlinjerförelegat . I reservationen står, attenligt utskottets mening borde riktlinjer förregeringskansliets arbete med strukturförändringarom den statliga administrationen självfallet haförelegat . Det är alltså inte såstor skillnad.Anf. 73 ():Herr talman! sade tidigare att dettasjälvfallet hade kunnat hanteras betydligt bättre.Betyder det att tar avstånd från vadcivilministern sade i vår utfrågning, nämligen attden här sortens hantering av nedskärningar i denstatliga administrationen kan komma att upprepas?Kammaren övergick till att debattera Vissapolisingripanden.Anf. 74 ():Herr talman! På grund av kammarens hårdaarbetsbelastning kommer jag attvara mycket kort.Reservation 11 till KUs granskningsbetänkande i århar rubriken i september 1989.Bakom reservationen står moderater, folkpartisteroch centerpartister i utskottet.Vid olika tillfällen har uttalats att det förrättstillämpningen är av stor vikt att ändring avgällande rätt sker genom föreskrifter i lag ellergenom motivuttalanden med anledning av ny ellerändrad lagtext och inte genom allmänt uttalande ilagstiftningsärenden som inte gäller det lagrum somuttalandet avser.I proposition 1990/91:129 ger föredragandestatsrådet sin syn på frågor om ingripanden vidallmänna ordningsstörningar. Även om det gälleren lagstiftningsfråga som ligger inomjustitieutskottets beredningsområde anser vi att detfinns anledning att erinra om de principiella skälsom talar mot att frågan om innebörden i ett lagrumavgörs genom uttalanden i ett ärende som integäller det lagrum som uttalandena avser.Vi har fogat den här reservationen till KUsbetänkande, men jag yrkar således inte bifall tillden. Det betyder dock inte att inte vi reservanterhelt och hållet ställer oss bakom den.Anf. 75 ():Herr talman! Grunden för detta ärende ärcivilministerns brev till polisen om polisensagerande i samband med iseptember 1989 och hans uttalande om eventuellabehov av lagändringar. Granskningen haremellertid kommit att omfatta ocksåjustitieministerns agerande efterde händelser som inträffade vid den fotbollsmatchsom civilministern kommenterade. Under ett ochett halvt år förs alltså en diskussion om att polisensaknar fullgoda möjligheter att ingripa vid upploppoch våldsamheter i folkmassor.JO granskar polisens agerande, och åtal väcks.Rikspolisstyrelsen skriver till regeringen och begären lagändring så att polisens möjligheter att ageraskall förbättras.Därefter kommer en proposition som föreslår enändring i när det gäller kontrollervid allvarliga brott och rymningar. Det märkliga äremellertid att hälften av i propositionen upptas avett helt annat ämne, som inte alls är föremål förnågon lagändring, nämligen polisens möjlighetertill ingripande vid allvarliga ordningsstörningar.I olika sammanhang har vi uttalat att det förrättstillämpningen är utomordentligt viktigt attändringar av gällande rätt sker genom föreskrifter ilag -- vilket ju också -- eller genom motivuttalande som görsi anslutning till att man antar en ny eller en ändradlagtext och inte genom allmänna uttalanden ilagstiftningsärenden som gäller helt andra lagrum.I en rättsstat är det ett oavvisligt krav attmotivutalanden görs vid antagandet ellerförändringen av en lag. Tolkningar i efterhand kaninte accepteras, vilket är vad som i princip görs iproposition 129.Vid utskottsutfrågningen medgav justitieministernockså att hennes uttalande och resonemang ipropositionen kan ha betydelse som rättskälla,vilket de facto är att säga att motivuttalanden görsi efterhand. Hon säger klart och tydligt att dessauttalanden kan ha betydelse som rättskälla.Herr talman! I reservation nr 11 har vi tillsammansmed moderater och centerpartister reserverat ossmot en sådan hantering. Det är bara att beklaga attsocialdemokrater, kommunister och miljöpartiserhar så liten respekt för den svenska rättsstaten attde vill sopa den här hanteringen under mattan. Jagyrkar bifall till reservation nr 11.Anf. 76 ():Herr talman! har avgett reservationi ärendet om polisingripanden . Vihar gjort detta tillsammans med ochfolkpartiet. Det är viktigt att understryka att vi intetar ställning till det aktuella fallet, polisingripandeti . Huruvida det var rätt eller fel ärföremål för prövning och JOs granskning.Rättsinstanserna får pröva detta i vederbörligordning.Herr talman! Det är viktigt att ordning kanupprätthållas vid sådana här tillfällen. För enfotbollsälskare måste det också vara angeläget attdet blir ordning och reda i reglerna så att ifotboll kan genomföras i på ett betryggandesätt.Ärendet gäller emellertid principerna förlagstiftningsarbetet. Med hänvisning till vad de tvåföregående talarna har sagt, vill jag baraunderstryka vad vi säger i reservationen motbakgrund av att justitieministern införutskottsutfrågningen har hänvisat till att vad somsägs i proposition 1990/91:129 kan ha ett visst värdesom rättskälla. Vi understryker det principielltviktiga i att innebörden av ett lagrum avgörs genomuttalanden i lagstiftningsärendet och inte som i dethär fallet i ett lagstiftningsärende som gäller ett heltannat lagrum än det uttalandet avser.Herr talman! Jag vill understryka att vi står fast vidvad som har anförts i reservationen, även om jaginte yrkar bifall till den samma.Anf. 77 ():Herr talman! Den ursprungligagranskningsanmälan i detta avsnitt av utskottetsgranskning av regeringen avsåg civilministernsagerande i samband med polisens handlande medanledning av mot i den 6 september 1989.Anmälaren ville ha klarlagt om civilministernstackbrev till polismyndigheten i för dessinsatser i samband med matchen samt uttalandenhan gjorde i radio och TV på ett obehörigt sättpåverkat myndighetens handlande.Polisen omhändertog ett större antal personer, deflesta engelsmän som kommit till medanledning av fotbollsmatchen. Omhändertagandegjordes för att förhindra ordningsstörandeuppträdande i större omfattning än som redaninträffat den dagen.Som framgår av betänkandet föranleder inteutskottets granskning någon erinran med anledningav civilministerns brev och uttalande. Det börframhållas att civilministern är ansvarigt statsrådför polisväsendet.Med anledning av de massarresteringar som skeddeden -- och som skett några gångertidigare -- beslutade JO att inleda enförundersökning om polisens handlande den 6september. Brottsmisstankarna gäller olagafrihetsberövande eller myndighetsmissbruk,alternativt vårdslös myndighetsutövning.Förundersökningen i detta fall har inte avslutats.Rikspolisstyrelsen begärde vissalagändringar, bl.a. i polislagen, för att på ett bättresätt kunna bemästra de ordningsproblem som kanuppstå vid större idrottsevenemang, t.ex. ifotboll som kommer att spelas i vårt land 1992.Lagstiftningsfrågorna handläggs ijustitiedepartementet.I proposition 1990/91:129 gör justitieministern denbedömningen att någon lagändring inte behövs föratt polisen skall kunna göra erforderligaingripanden för att upprätthålla ordningen.Den här frågan har tagit över den ursprungligagranskningsanmälan. Propositionen hänvisades avkammaren till justitieutskottet, och betänkandetmed anledning av propositionen behandlades ikammaren . Kammaren följdejustitieutskottet.Utskottet har vi granskningen diskuterat om denkonstitutionella frågan om propositionen innebäratt gällande rätt på detta område avses få ändratinnehåll. Enligt KU ankommer det på sakutskottetatt göra den bedömningen, och så har skett som jagtidigare har framhållit.Avslutningsvis, herr talman, gör KU uttalandet attregeringen är oförhindrad att -- t.ex. i enproposition till -- lämna förklaring till atten lagändring inte är påkallad.Med hänvisning till vad jag anfört omjustitieutskottets betänkande och kammarensbeslut i anledning av detta anser jag att någrakommentarer till reservation i detta avsnitt inteerfordras.Kammaren övergick till att debattera Hälso- ochsjukvårdsfrågor.Anf. 78 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Frågan om kontroll och tillsyn övertandlagningsmaterial har varit aktuell under mångaår. Ärendet har utretts av , varsrapport har remissbehandlats. har vid upprepade tillfällen uttalat, attdet är angeläget och viktigt att en kontroll avdentala material kommer till stånd. Regeringen,slutligen, har såväl i ett par budgetpropositionersom i annat sammanhang aviserat att proposition iärendet skall föreläggas riksdagen.Just dessa klara utfästelser från regeringens sida harföranlett socialutskottet att avstå från att göranågot tillkännagivande angående förslag frånregeringen -- ett sådant skulle ju komma. Utskottetförlitade sig alltså på att regeringen skulle stå förvad den utlovat.Men ej heller i denna som så många andra frågorhar regeringen stått vid sitt ord. Någon propositionhar således inte framlagts inför , vilket ärklart otillfredsställande. Att som försvar härföråberopa avsaknaden av ett tillkännagivande frånriksdagen håller av redan angivet skäl givetvis inte.Det finns således anledning att rikta kritik motregeringen för underlåtenhet i detta ärende.Herr talman! När det gäller tandvårdstaxan vill jagtill en början fastslå följande.Tandvårdsförsäkringen infördes . Samtidigtinrättades en särskild tandvårdsdelegation hosriksförsäkringsverket med uppgift att bereda frågorsom gäller försäkringen, bl.a. tandvårdstaxan, somskall fastställas av regeringen.Riksförsäkringsverket, ,folktandvården samt tandläkarnas ochtandteknikernas organisationer är företrädda idelegationen, där överläggningar äger rum. Någraförhandlingar i vanlig bemärkelse är det såledesinte fråga om. Även om det ej föreligger någotabsolut tvång för tandläkarna att tillhöratandvårdsförsäkringssystemet, så är det i praktikennärmast omöjligt för dem att stå utanför.Det nu anförda utgör alltså bakgrunden tillföreliggande ärende. påstårsig i sina bedömningar av tandvårdstaxan förperioden --ha utgått frånde ändrade förutsättningar som förelåg iförhållande till beslutet om taxan för den dågällande perioden. Bl.a. skulle en avstämning avlöne- och prisutvecklingen och enbedömning ha gjorts. Motbakgrund härav föreslogs en höjning avtandläkarnas arvoden för den angivna perioden.Riksförsäkringsverkets styrelse var för förstagången i hithörande sammanhang inte enhällig i sinbedömning -- två ledamöter reserverade sig. Förförsta gången accepterades förslaget inte heller avvare sig ellerprivattandläkarna.