prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — säger att vi skallkrypa fram från buskarna och att vi skall tala omvad som är det egentliga syftet med den kritik somvi framför. Givetvis -- och det tror jag inte attElisabeth är omedveten om -- är vi imiljöpartiet oerhört kritiska mot EGs struktur av . Vidare ser vi inte att det finns någon direktinriktning mot en utveckling där EGs struktur serut på det sätt som vi menar att integrationsarbetet iEuropa och i övriga världen skall se utför att det därmed skall vara möjligt att klara deverkliga problemen.I stället talas det om att vi skulle vilja sätta en käppi hjulet och om djävulskap och annat från vår sida.Men det handlar faktiskt inte om sådana saker. Vadvi framför är saklig kritik som visar att vårgrundinställning är riktig. Det är ju så en debattskall föras. Om man har invändningar mot enutveckling, skall man givetvis föra fram dem när detvisar sig att invändningarna faktiskt är riktiga.Gång på gång har vi ju försökt att påvisa att det härinte är så okomplicerat som man från början harvelat göra gällande. Det handlar ju omgrundlagsändringar och om ett överlämnande avmakten -- om en situation, där man inte kan styrautvecklingen. Det är som jag har sagt, och detframgår här: Regeringen har från början sagt attdet inte behövs någon grundlagsändring när detgäller EES. Men börjar man vackla. Man tar detsäkra före det osäkra. Tydligen tror man inte längreatt man skall gå i land med viafolkrättsliga principer. Det är alltså den sakligakritik som vi har fört fram. Jag tyckerinte alls att det är något att gömma i buskarna.Anf. 48 ():Herr talman! vill få det attframstå så, att det skulle vara självändamål för ossatt sätta en käpp i hjulet när vi ger oss in i den härdebatten. Men så är det faktiskt inte. Jag tycker nogatt det skulle vara mycket bra om denna debatt omEG kunde föras på en något mera saklig nivå.Den kritik som vi framför handlar om följande. Viser alltså inte att det ligger i flertalets intresse här iSverige att uppger sin nationellasuveränitet, att blir medlem i en ekonomiskoch monetär union, där de olika länderna har engemensam valuta och en gemensam centralbankoch där vi inte har möjligheter att bedriva ennationell ekonomisk politik, samt att blirmedlem i en militärunion, där vi i internationellaorgan skall uppträda med en röst och där man haren gemensam försvarspolitik. I stort är det denanalysen vi gör av EG.Vi delar den uppfattning som andra här har gettuttryck för, nämligen att detta är första steget. Viser också att det är första steget. Men om man skallta de här stegen, skall man vara klar över vad detandra och det tredje steget innebär. Det behövs hären öppenhet, en saklighet och en allsidig belysningav de olika frågorna utifrån bedömningen att detkanske faktiskt är så, , att intealla har samma intresse av den här utvecklingen. tycker naturligtvis att det här är bra, t.ex.moderaterna. De tycker att det här skall gå fort sombara den. tycker också att det skall gåundan nu -- oavsett hur utvecklingen blir, oavsetthur EG kommer att se ut när det blir dags förSverige att bli medlem. Detta anser ni utifrån eraintressen.Men vi värnar andra intressen och andra grupper, isamhällets intresse. värnarmöjligheterna för oss i att behålla makten.Det skall finnas möjligheter att fatta beslut här iSverige, och vi skall ha egna ambitioner påpolitikens olika områden. Det är, enligt minmening, inte att sätta en käpp i hjulet, utan det äratt hålla de demokratiska principerna högt. Jagskulle önska att vi var fler som hade sammauppfattning, framför allt i den här frågan. Vidareskulle jag önska att vi fick en något mera saklig ochallsidig belysning av de olika frågorna. Jag utgårfrån att det är tillåtet att tycka olika och att bedömafrågor utifrån olika intressen. Men för den skullskall man inte behöva bli beskylld för att vilja sättaen käpp i hjulet.Anf. 49 ():Fru talman! Först en övergripande kommentar ochett visst erkännande, Hans Leghammar ochGudrun . Er kritik här i kammaren är mersaklig än den kritik som jag konstaterarförekommer ute i samhället och som börjar blinågot av en skräckpropaganda och en svartmålningsom skrämmer mig. Utifrån den propagandan, jaghar hört den framföras från de båda aktuellapartierna i olika debatter, får jag denuppfattningen -- och jag är helt övertygad om attjag har rätt på den punkten -- att er målsättning äratt se till att inte kommer med i EG. Vi harsagt att det nu blir en grundlagsutredning. Defrågetecken som finns måste vi försöka räta ut, ochde svårigheter som finns måste vi försöka klara av.Men slutmålet är, det vet vi, positivt för Sverigesfolk.Gudrun menar att vi måste försöka göraanalyser på en rad punkter. Men slutsatsenbeträffande allt det som räknadeupp är helt enkelt den att jag har rätt när jag sägeratt målsättningen för er del är att inte skallkomma med i EG. Men säg då att ni anser att dethela är så svagt och så felaktigt att ni kommer attmotarbeta ett EG-samarbete i alla delar! Det är juså vi uppfattar det som ni säger -- det kan ni intekomma ifrån.Anf. 50 ():Fru talman! Det skulle vara mycket olyckligt omElisabeth inte hade förstått att vi ärmycket kritiska i detta sammanhang. Om hon intehade förstått detta, skulle vi verkligen ha talat fördöva öron.Vi är alltså kritiska. Men det är inget självändamålför oss, , att vara kritiska. Detfinns en saklig grund för vår kritik. Vi talar utifrånvad vi ser: Den typ av organisation som EG med allsäkerhet blir kommer att innebära stora förlusterför som nation och för stora grupper av densvenska befolkningen. Vi gör den bedömningenutifrån en saklig analys. Såvitt vi förstår innebär EGen överstatlig organisation som har ambitionen attbli en europeisk stormakt, där de demokratiskabeslutsprocesserna flyttas från den nationella nivåntill en överstatlig nivå där länderna inte har särskiltstort folkligt inflytande. Vi vänder oss mot en sådankonstruktion. Det handlar således om en hierarkiskstormaktskonstruktion, som på grund av en totalbrist på demokrati kommer attförgöra sig själv innifrån. Det är vad jag tror. Detfinns ju exempel i det sammanhanget. Jag tänker dåpå stormakter som bl.a. på grund av brist pådemokrati har rasat samman.Jag menar att demokratifrågan är en central fråga.Det förs en diskussion i om bristen pådemokrati och om att det är svårt att få människoratt engagera sig i politiskt arbete, att få människoratt delta i sådant arbete. Jag tror nämligen inte attden typen av jätteorganisation som EG blir, där del av besluten flyttas till , kommer attverka positivt -- om vi nu vill ha en levandedemokrati.Om man gör en sådan analys av EG som vi gör,skall man naturligtvis tala om den. Man skall talaklarspråk om vad EG kommer att innebära. ha överstatlighet, vill man gå in i ett EuropasFörenta stater med en sådan konstruktion somdiskuteras , skall man naturligtvis tala om attdet är vad man vill. Men bara för att moderaternatycker att det är det bästa som kunde ske, ElisabethFleetwood, är det inte säkert att alla andra tyckerdet. Människor kan ju ha olika syn på vad som ärvärdefullt i livet och på vad de vill värna om. Jag ärmedveten om att människor har olika syn på dessasaker. Det är ju därför som det finns olika politiskapartier.Anf. 51 HANS LEGHAMMAR (mp):Fru talman! recenserar här ikammaren EG-debatten. Hon ger mig så att sägafördelar för den debattkritik som jag använder migav. Men det är den debatteknik som jag tar ansvarför och som jag faktiskt vill föra fram. Jag menaratt vi måste ha en djup och grundlig diskussion. Detgäller ju en av de allra största förändringarnanågonsin beträffande svensk konstitution.Anledningen till att debatten utanför dennakammare ibland -- detta kan jag hålla med om -- gårlitet väl mycket i svart-vitt är att det finns storapartier som inte vill att denna debatt tas upp. Detär därför som det behövs kraftord. Det gäller ju attockså nå ut i den offentliga debatten. Menmoderater och kanske framför alltsocialdemokrater är inte intresserade av attanalysera den djupa frågan om vad EG egentligeninnebär.Ännu en gång vill jag framhålla följande. Attframföra kritik innebär inte att det är ettsjälvändamål att sätta en käpp i hjulet. I ställethandlar det om att sätta kraft bakom orden -- detmåste vara en kraftfull innebörd. Vi vill således visaatt vår kritik är bärande. Det är alltså inte ettsjälvändamål för mig att stå här och kritisera EG-utvecklingen eller regeringens sätt att hanteradenna fråga. I stället handlar det om en djup tro hosmig. Detta är nämligen fel väg att lösa framtidensproblem. Jag tycker att det skulle kunnaaccepteras. Det går inte att bara generellt säga attdet är fråga om att sätta en käpp i hjulet.Anf. 52 ():Fru talman! säger att jag inteskulle ha förstått kritiken och analysen. Ja, jag harmycket väl förstått den, för den är ett steg på vägtill det mål som ni har, nämligen nej till EG. Det ärur den synpunkten som ni har reagerat, och dettagäller båda partierna.En saklig analys vill vi också ha. Därför har viskrivit motion om att vi skall ha en utredning omgrundlagsändring, så där är vi överens. MenGudrun säger att vi har olika syn.Förvisso har vi olika syn, självklart, men på GudrunSchyman låter det att det egentligen barafinns en syn som är relevant, och det ärvänsterpartiets syn, och att vi andra har fel. Då ärdet väldigt glädjande att kunna se påopinionsundersökningar. Svenska folket närmar sigen positiv inställning till EG alltmer ju längre tidengår.Till Hans Leghammar: det är väldigt bra att mansköter debatten på ett snyggt sätt här. Jag är ledsenatt behöva konstatera att ledamöter i HansLeghammars partigrupp i debatter utanförkammaren har använt sig av metoder som gör migskrämd. Man går ut och försöker framför alltskrämma svenska kvinnor och försöker få kvinnoröver huvud taget att känna att manssamhället hållerpå att ta över. Det stämmer inte. Detta har jag självkonstaterat i debatter och fått gå emot. Det är förmig politiskt fult och omoraliskt att låta ledamöterutanför denna kammare använda argument i småförsamlingar där det ofta inte finns några som kankomma med sakargument emot. Det kallar jag för svartmålning ochskräckpropaganda. Tyvärr är det många avmotståndarna till EG som använder sig av denmetoden. Jag tycker att man inte heller får göra såmot människor som blir rädda i en situation därmycket i vårt land kommer att förändras. Att detblir förändringar är vi ju alla överens om, även omvi anser att det är av godo, ni anser att det är avondo.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland och betänkande1990/91:KU41 Brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland och (prop. 1990/91:112).Anf. 53 HANS NYHAGE (m):Fru talman! Det torde inte råda några som helstdelade meningar om det rättmätiga i attröstberättigade svenska medborgare skall kunnautöva sin rösträtt vid de skilda politiska valen iSverige, oavsett var i världen de befinner sig. Det ären medborgerlig rättighet som inte kan ifrågasättas.De svenska medborgare som befinner sig utanförvårt lands gränser kan deltai röstningen genom att denna anordnas på svenskabeskickningar och konsulat samt på fartyg. Detta ärnaturligtvis en mycket god ordning, även om i vissafall framför allt långa avstånd till röstlokalen kanlägga hinder i vägen.Det finns emellertid två mycket anmärkningsvärdaundantag när det gäller röstmottagningen hos desvenska beskickningarna i utlandet. harröstning på detta sätt ej kunna äga rum i ,och gäller samma sak för . Idetta senare land har det dock varit möjligt förutländska medborgare att utöva sin rösträtt ihemlandet genom s.k. brevröstning via posten. ISchweiz har åter de utländska väljarna hittillstvingats resa till annat land för att kunna delta i ettval i hemlandet. Vid innevarande års val i Sverigeblir det dock möjligt att brevrösta även där.Att kunna rösta genom brevröstning är givetvismycket bättre än att inte kunna rösta alls, mentyvärr visar verkligheten att ett betydande antalröster av skilda skäl måste underkännas. Det ärdärför angeläget att röstmottagning kan ske påsvenska beskickningar och konsulat också i de bådaangivna staterna.De ansträngningar som gjorts påmyndighetsnivå för att kunna åstadkomma dettahar misslyckats. Därför bör frågan med hänsyn tilldess principiella betydelse föras upp på politisknivå. Regeringen bör således vidta nödvändigaåtgärder i ärendet.Enligt min mening borde det inte ha varit särskiltsvårt att få fullständig enighet om detta ikonstitutionsutskottet. Av föga starka skäl haremellertid företrädarna för de tre socialistiskapartierna i utskottet inte kunnat medverka tilldetta. Utskottets samtliga borgerliga medlemmarhar därmed givetvis reserverat sig till förmån fördenna rimliga åtgärd.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen.Anf. 54 ():Fru talman! När man nu ser att det inte har skettnågonting i och 1979 iFörbundsrepubliken får man faktisktkonstatera att det arbete och de kontakter som manhar haft på myndighetsnivå inte har gett resultat.Alldeles särskilt märkligt är det att t.ex. ,som ju numera är demokratins beskyddare i detforna DDR där det för övrigt gick alldeles utmärktatt rösta på svenska konsulat och beskickningar, gårdet däremot inte, och man säger nej till detta ifortsättningen. I , där enskildamedborgares åsikter efterfrågas ofta ifolkomröstningar anser man inte heller att svenskarskall kunna utöva sina demokratiska rättigheter påvårt lands ambassad eller beskickningar.Fru talman! Utskottet skriver på slutet avbetänkandet det är angeläget att hålla fråganaktuell, men skriver sedan: ''Att ge regeringennågot särskilt uppdrag på sätt som föreslås imotionen anser utskottet emellertid inteerforderligt.'' Med tanke på att det faktiskt på 35 åri inte har varit möjligt för svenskar attutöva rösträtten personligt tycker jag att det är högtid att frågan förs upp på politisk nivå.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 55 Tredje vice talman ():Fru talman! Det är en centermotion som liggerbakom den reservation som ochHans Nyhage har ställt sig bakom. Vi i centerpartietär glada över den uppslutningen, men vi skullenaturligtvis ha varit ännu gladare om utskottet somhelhet hade kunnat biträda vår underdåniga önskani motionen.Som Hans Nyhage och redan harnämnt är detta en segsliten fråga och i sak mycketegendomlig. Jag har erinrat mig att en av de förstafrågor som jag ställde i gällde den här saken. Det var en fråga tillKrister . Han lovade att man skulle göraallt man kunde för att svenskar i skullekunna rösta på sedvanligt sätt. Det har alltså gått 20år, och frågan har ännu inte kunnat lösas, vilket ärmycket egendomligt. Den enda förklaring som gavsden gången var att man i inte önskade attde djupa och höga bergen i denna urgamlademokrati skulle genljuda av ständigavalkampanjer. Men syftet har aldrig varit att manskulle driva valkampanjer på utländsk mark. Syftethar varit att svenska medborgare skall kunna avgesina röster på ett så enkelt sätt som möjligt.Jag har pratat med parlamentariker i . Dethar då visat sig att de inte ens känner till att det ärpå detta sätt. När jag har upplyst dem om hur detär, säger de att man måste ändra på detta. Defrågar: Varför har ingen tagit upp denna sak? Somhar nämnts tidigare är det naturligtvis mycketegendomligt att svenska medborgare i benhårdadiktarurer runt om i världen har kunnat rösta påbeskickningar och konsulat, medan detta äromöjligt i två etablerade demokratier.Det är givetvis bra att nu äntligen har gåttmed på att åtminstone brevröstning skall kunnaförekomma. Men det är ingen slutlig lösning påproblemet.Man skall naturligtvis inte ge denna fråga alltförstora dimensioner, men såsom en principfrågatycker jag att den är viktig. Inte minst i skenet avdet samarbete över gränserna i som tidigarehar diskuterats borde det vara en självklarhet attmedborgare som vistas i andra länder där kan utövasin demokratiska rätt att påverkarepresentationernas sammansättning i sinahemländer.Jag tycker alltså att regeringen borde skärpa sig.Gör den inte det, får vi ta initiativ från riksdagenssida. Vi har tätare och tätare kontakter medparlamentarikerkolleger i och dånaturligtvis även i och i . Görregeringen ingenting, måste handla.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 56 ():Fru talman! Som har framgått av den tidigaredebatten gäller detta betänkande brevröstning iFörbundsrepubliken och i Schweiz.Utskottet har i stort sett varit enigt. Vi är allaöverens om att svenska medborgare skall kunnautöva sin rösträtt var de än befinner sig i världen.Därför har det som sagts ordnatsröstmottagningar på svenska beskickningar ochkonsulat samt på fartyg. Det kan nämnas att det vidförra valet avgavs 20 000 röster på detta sätt.Undantagen har varit ochFörbundsrepubliken . Dessa ländertillåter inte några utlandsmyndigheter att haröstmottagning. I har det dock varittillåtet för utländska medborgare att delta i sinahemländers val genom s.k. brevröstning. Detta harvarit möjligt för svenska medborgare sedan valet1982 genom särskild lagstiftning för varje val.Såsom har framgått av den tidigare debatten harSchweiz ändrat sin praxis och tillåter nubrevröstning.Vi är överens om att brevröstning inte är någon braform. Huvudregeln bör vara att man skall utövarösträtten genom personligt avlämnande avvalsedeln.Med anledning av propositionen har det väckts enmotion, där man anser det angeläget medytterligare åtgärder. Tredje vice talmannen tyckteatt det var dags för regeringen att skärpa sig i dettafall. Jag kan inte detta och har inte såsom tredjevice talmannen varit i kontakt med någraparlamentariker vare sig i eller i ,men jag kan inte tänka mig att endast ärberört. Det är nog inte bara den svenska regeringensom måste skärpa sig utan kanske även andraregeringar, om de har samma intresse som vi iSverige för att alla skall kunna avge sin röst.Från ochjustitiedepartementet har vi fått besked om attdessa frågor kommer att hållas aktuella i defortsatta kontakterna med de berördamyndigheterna i och . Somtidigare talare vill jag framhålla att det i denförutvarande vartillåtet med röstmottagning på svenskabeskickningar och konsulat. Jag tycker att det ärvärt att notera skillnaden mellan å ena sidan dedemokratiska staterna och Schweizoch andra sidan den Tyska DemokratiskaRepubliken.I regeringens proposition anför justitieministern:''Jag avser att begära regeringensbemyndigande att tillkalla en särskild utredare föratt överväga förändringsbehov ochutvecklingsmöjligheter inom valadministrationen.En teknisk översyn av reglerna om brevröstningtorde komma att rymmas inom utredarensuppdrag. Som nämns budgetproposition(prop. 1990/91:100 bil. 4 s. 12) kan dessutom ocksåandra valfrågor bli aktuella iutredningssammanhang. ''Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 57 HANS NYHAGE (m):Fru talman! Av utskottsbetänkandet framgår har ''från utrikes- och justitiedepartementenerfarit att frågorna kommer att hållas aktuella i defortsatta kontakterna med berörda myndigheter iTyskland och ''. Men det är just på grundav denna myndighetshandling som vi har reserveratoss till förmån för förslaget i centermotionen. Efter35 års myndighetsagerande utan framgång är detönskvärt att åstadkomma en högre dignitet iagerandet. Detta bör ske på regeringsnivå.Sture sade att utskottet är enigt i sak.Förvisso är det så. Vi är eniga om att vi skall beredasvenska medborgare i andra länder alla möjligheteratt kunna rösta. Men just därför att vi är eniga omdenna viktiga sak, borde det ha gått att få enighetom att frågan skall föras upp på regeringsnivå föratt åstadkomma en ytterligare skärpning av vårtagerande för att få en rättelse till stånd.Anf. 58 ():Herr talman! Det är alldeles uppenbart attmyndighetskontakterna har fullständigtmisslyckats. Då finns det ingen anledning attfortsätta med dem längre. Man borde ha insett misslyckande faktiskt måsteförsöka någonting annat.Sture sade att 20 000 röster avgavs på dettasätt i föregående val. Vad han glömde att säga är att13 % av dessa röster underkändes och förklaradesogiltiga. Anledningen är att brevröstningen är såkrånglig och en källa till så många felaktigheter.Det är ett synnerligen dåligt sätt att utöva sinrösträtt på. Även om man tillsätter en utredning,som skall studera de valadministrativa frågorna, fårdet ingen effekt för principfrågan, nämligen attsvenska medborgare, även om de befinner sig i ettannat land, skall kunna personligen utöva sinamedborgerliga rättigheter vid de svenskaambassaderna och legationerna. Man undviker dåden stora procentandel felaktiga röster som intekan godkännas. Vi har velat medverka till ett bättreoch säkrare röstningsförfarande för de svenskarsom gör tjänster utomlands av en ellerannan anledning. Då borde den politiska nivånkopplas in, när handläggningen på myndighetsnivåuppenbarligen inte ger någon effekt.Anf. 59 Tredje vice talman ():Fru talman! Argumenten i frågan är kanskeuttömda vid det här laget. Jag vill bara ställa enfråga till . Det är jag förstagången aktualiserade den här frågan i riksdagen.Tycker att det skulle vara rimligt,lämpligt och acceptabelt om det går ytterligare 20år innan den här till synes så enkla frågan bringastill sin lösning?Jag vill ta upp ytterligare en punkt. Det har jubeslutats att vi skall lämna in en ansökan ommedlemskap i detta nu leder tillmedlemskap skall vi bl.a. vara medoch välja parlamentariker till EGs parlament. Detförefaller mycket märkligt om svenskar som hargripits av internationaliseringsvågen och befinnersig i andra EG-stater, då inte på ett normalt sätt kandelta i valen till EGs parlament. Jag nämner dettabara för att belysa hur märkliga de ståndpunkter ärsom och har intagit. Jag ärövertygad om att man från regeringens sida inte harlagt på några kol när det gäller de här frågorna.Man har inte hetsat sina förhandlare påmyndighetsnivå. Vad vi vill göra med reservationenär att hetsa regeringen så att man tar upp frågan närman träffar kolleger från de här båda länderna. Änen gång: Bifall till reservationen!Anf. 60 ():Fru talman! Till vill jag bara sägaatt jag inte har pratat om 20 000 brevröster, utanjag pratade om att det avgavs 20 000 röster påbeskickningar och konsulat vid valet . Jag ärmycket väl medveten om att felprocenten var högpå de brevröster som kom in.Till vill jag säga att jag naturligtvistycker att det är rimligt att få en fråga löst efter 20år. Vi får väl hoppas att tredje vice talmannen fårfrågan löst innan har gått. Men jagvet inte om den här frågan är så enkel att lösa. Dethandlar ju om att man måste påverka suveräniteteni de berörda länderna. Det gäller att verkligen fådem med på detta. Som jag tidigare sade är det välinte endast som är berört av detta. Man kanpeka på att vi har haft en mängd kontakter medSchweiz under hela EFTA-tiden; det gäller dåvisserligen en handelssammanslutning ochhandelsavtal, men de politiska kontakterna harändå funnits. Det är alltså inte bara ett eventuelltEG-samarbete som kan lösa detta. Men vi hoppasatt det blir en sådan lösning i och Schweizså att de tillåter andra länders medborgare att avgesin röst på resp. beskickningar.Anf. 61 ():Fru talman! Jag beklagar om jag missuppfattadeSture Thuns sifferuppgift. Vad som emellertid intevar någon missuppfattning är att av avgivnaröster underkänns av olika skäl. Det äroacceptabelt att vi har ett röstförfarande som är såkrångligt att människors röster inte kan godkännasfullt ut.Sture försöker förringa frågan genom attsäga att det inte är hela som berörs. Nej,det är det ju inte. Men de människor som på etteller annat sätt gör tjänster utomlandsberörs av detta. Deras rösträtt och deras möjlighetatt avge sina röster på ett säkert och korrekt sätt ären precis lika viktig fråga som alla andra frågor somrör de demokratiska fri- och rättigheterna.Vidare säger att det inte är någon enkelfråga att lösa. Men det är ju så att röstning medpersonlig inställelse vid konsulat och övrigabeskickningar går att genomföra i alla länder utomi och . Det finns uppenbarligeninte några större hinder för att lösa den här fråganom man vill.Anf. 62 ():Fru talman! Jag sade inte att inte hela Sverigeberörs.