prot · GF0910 · 1991-10-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:10Tisdagen den 15 oktoberKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 8 och 9 oktober.2 § LedighetTredje vice talmannen meddelade att MargitGennser (m) ansökt om ledighet för FN-uppdragm.m. fr.o.m. t.o.m. den 17november.Kammaren biföll denna ansökan.Tredje vice talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för § Val av fullmäktige i riksbankenAnf. 1 ():Herr talman! Valberedningen har berett de pådagens föredragningslista upptagna valen. I fall dåval avser två eller flera personer harvalberedningen enhälligt godkänt gemensammalistor, som upptar så många namn som valet avser.Även i övrigt har valberedningen enhälligt ställt sigbakom de förslag som framgår av en till kammarensledamöterna utdelad promemoria.I egenskap av ordförande i valberedningen ber jagatt till talmannen få överlämna de gemensammalistorna.Härefter företogs val sju fullmäktige i riksbanken.Sedan de av för dessa valavlämnade gemensamma listorna godkänts avkammaren befanns följande personer, vilkas namni här angiven ordning upptagits på resp. listor, valdatill fullmäktige i för riksdagensinnevarande valperiod:Staffan rektorAllan ()advokatJan ()professorBirgitta ()()4 § Val av suppleanter för fullmäktige iriksbankenFöretogs val av sju suppleanter för fullmäktige iriksbanken.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillsuppleanter för fullmäktige i förriksdagens innevarande valperiod:Georg f.d. statsrådInge ()auktoriserad revisorNils-Olof ()f.d. riksdagsledamotLisbeth Staaf-Igelström (s)()5 § Val av ledamöter i utrikesnämndenFöretogs val av nio ledamöter i utrikesnämnden.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande prsoner, vilkas namn i här angivenordning upptagits på resp. listor, valda tillledamöter i valperiod:Lars ()()()i (s)()()()()()6 § Val av suppleanter i utrikesnämndenFöretogs val av nio suppleanter i utrikesnämnden.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillsuppleanter i valperiod:Nic ()()()()()()()()()7 § Val av revisorerFöretogs val av tolv revisorer.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillriksdagens revisorer för innevarandevalperiod:Alf Wennerfors (m)()(m)()()()()()()()()(nyd)8 § Val av ordförande och två vice ordförandeför revisorerFöretogs val av ordförande och två vice ordförandeför revisorer.Enligt ett enhälligt förslag av valbredningen utsågsför innevarande valperiod tillordförande för revisorerAlf Wennerfors (m)förste vice ordförande för revisorerKjell ()andre vice ordförande för revisorerHans Lindblad ()9 § Val av suppleanter för riksdagensrevisorerFöretogs val av tolv suppleanter för riksdagensrevisorer.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillsuppleanter för revisorer för riksdagensinnevarande valperiod:Margit ()()()()()()()()()()()(nyd)10 § Val av ledamöter i riksdagenskrigsdelegationFöretogs val av femtio ledamöter i riksdagenskrigsdelegation.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillriksdagens krigsdelegation för riksdagensinnevarande valperiod:Ingvar ()()i (s)()()()()()()()statsrådet ()(nyd)()()()()()()()()()()()statsrådet ()()(nyd)()()andre vice talman ()()()()(s)()(m)statsrådet ()()Bo Jenevall (nyd)()()()()tredje vice talman ()()()()()()()()11 § Val av ordförande och ersättare förordföranden i besvärsnämndFöretogs val av ordförande och ersättare förordföranden i besvärsnämnd.Enligt ett enhälligt förslag av valberedningen utsågsför innevarande valperiod tillordförandepresidenten i försäkringsöverdomstolenLeif Ekbergersättare för ordförandenregeringsrådet § Val av ledamöter i riksdagensbesvärsnämndFöretogs val av fyra ledamöter i riksdagensbesvärsnämnd.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillledamöter i besvärsnämnd förriksdagens innevarande valperiod:Sonja Rembo (m)()()()13 § Val av suppleanter i riksdagensbesvärsnämndFöretogs val av fyra suppleanter i riksdagensbesvärsnämnd.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillsuppleanter i besvärsnämnd förriksdagens innevarande valperiod:Nic ()()()()14 § Val av medlemmar i rådetFöretogs val av tjugo medlemmar i rådet.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillmedlemmar i för tiden intill dess valnästa gång äger rum:Wiggo Komstedt (m)i (s)Hans Nyhage (m)()()()()Per ()()()()(nyd)()()()()()()()()15 § Val av suppleanter i Nordiska rådetFöretogs val av tjugo suppleanter i Nordiska rådet.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillsuppleanter i för tiden intill dess valnästa gång äger rum:Filip ()()()()()()()()()i (kds)()(nyd)()()()()()()()()16 § Val av ledamöter i EFTA-delegationenFöretogs val av fem ledamöter i EFTA-delegationen.Sedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillledamöter i EFTA-delegationen för riksdagensinnevarande valperiod:Nic ()()()()(fp)17 § Val av suppleanter i EFTA-delegationenFöretogs val av fem suppleanter i EFTA-delegationenSedan de av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i härangiven ordning upptagits på resp. listor, valda tillsuppleanter i EFTA-delegationen för riksdagensinnevarande valperiod:Karin Falkmer (m)()()()()18 § Utökning av antalet suppleanter iutskotten och i EFTA-delegationenEnligt ett enhälligt förslag av valberedningen beslötriksdagen att utöka antalet suppleanter i utskottenoch EFTA-delegationen enligt följandetill 17 i , till 22 ifinansutskottet, till 17 i skatteutskottet, till 17 ijustitieutskottet, till 17 i lagutskottet, till 18 iutrikesutskottet, till 18 i försvarsutskottet, till 18 isocialförsäkringsutskottet, till 17 i socialutskottet,till 17 i kulturutskottet, till 18 iutbildningsutskottet, till 21 i trafikutskottet, till 18i jordbruksutskottet, till 22 i näringsutskottet, till 20i arbetsmarknadsutskottet och till 17 ibostadssutskottet samt till 7 i EFTA-delegationen19 § Val av extra suppleanter i utskotten och iEFTA-delegationenFöretogs val av extra suppleanter i samtliga utskottoch EFTA-delegationen.Kammaren medgav att valen fick ske i ettsammanhang.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i konstitutionsutskottetStig Alemyr (s)suppleanter i finansutskottetIngvar ()()()()()(nyd)suppleant i skatteutskottetStefan Attefall (kds)suppleant i justitieutskottetSven-Olof ()suppleant i lagutskottetCharlotte ()suppleanter i utrikesutskottetIngbritt Irhammar (c)(nyd)suppleanter i försvarsutskottetGöthe ()()suppleanter i socialförsäkringsutskottetBarbro ()()suppleant i socialutskottetMargareta ()suppleant i kulturutskottetBirger ()suppleanter i utbildningsutskottetOlle ()()suppleanter i trafikutskottetYngve ()()()()()suppleanter i jordbruksutskottetGöte ()()suppleanter i näringsutskottetHåkan ()()()andre vice talman ()()()suppleanter i arbetsmarknadsutskottetKarl ()()()()suppleant i bostadsutskottetRune ()20 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 10 oktober1991/92:9 av () tillutrikesministern om svensk vapenexport:Uppskattningsvis mellan 12 och 18 miljonermänniskor på jorden är på flykt utanför sinahemländer. av dem har flytt frånfattiga länder i tredje världen och har också fått asyli sådana länder.Det övervägande antalet av världens flyktingar ärfrån jordens fattigaste länder. Orsaken till flyktenär vanligen, direkt eller indirekt, väpnadekonflikter av olika slag.De vapen som alla dessa strider utkämpas med, ochsom alla dessa övergrepp begås med, är -- medundantag av -- inte tillverkade iden fattiga tredje världen. De produceras tillövervägande delen i , ochUSA.Det finns inte något reellt hopp om att världensflyktingproblem skall kunna lösas så längeamerikansk och europeisk vapenexport harnuvarande inriktning och omfång.För att citera , förstediskrimineringsombudsman och sedan den 1 juli1991 generalsekreterare för Röda korset: ''Detkommer att falla en tung historisk dom över envärldsdel och dess folk, som berikar sig på attgenom export av dödliga produkter köpa råvarorbilligt från länder vars innevånare man stängergränsen för, när de flyr den död deras regeringarsatt sig i skuld för att köpa. Utvecklingen går bakåt,skuldbördan ökar. Det internationella näringslivetkommer att fortsätta att riskera sina anställda ochsina marknader så länge man inte förstår attvapenexportören är en parasit och en lus i pälsen,som måste kammas bort om man skall kunnahoppas på någon förbättring.Om vapenexporten till jordens fattiga länderupphör skulle såväl flykting-, betalnings-, miljö-och utvecklingsproblem reduceras till något somkan hanteras. Till dess blir det bara cynism ochhyckleri! ''tillverkar vapen och säljer vapen på export.De nu gällande exportreglerna har möjliggjort attsvenska vapen hamnat i fattiga länder och genomett allt flitigare användande av samarbetsavtal blirdet allt svårare att kontrollera var vapnen slutligenhamnar. En djupare integrering med EG-marknaden kommer att kräva en anpassning avreglerna till vad en majoritet av EGsmedlemsländer anser. bidrar alltså tillmilitariseringen av den fattiga världen.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor:1. Delar utrikesministern uppfattningen attvärldens flyktingproblem till stor del är enkonsekvens av de rika ländernas vapenexport?2. Delar utrikesministern uppfattningen attSverige genom sin vapenexport bidrar tillmilitariseringen av tredje världen?3. Om svaret på frågorna 1 och 2 är ja, vad villutrikesministern göra för att förhindra denutveckling som pågår?1991/92:10 av () tilljustitieministern om kriminalvården:''BROTTSLINGEN SKA SITTA INNE -- UTE'' var en slogan somanvändes flitigt i valrörelsen av moderatasamlingspartiet. Samma parti hade också en valfilmsom visade en kvinna som jagades genomlandskapet av en flämtande man. En textmeddelade: ''släpps fångarna efter halva tiden.Vi ska hålla dem kvar hela. ''Argumentationen bygger på två antaganden; delsatt gatuvåld mot tidigare icke kända, ickeprovocerande personer är den störstabrottsligheten, och dels att man råder bot på dettagenom att sätta så många som möjligt, så länge sommöjligt, i fängelset.Bägge antagandena är felaktiga. Av alla anmäldabrott svarar våldsbrotten för . De allra flestasker inomhus, hemma, av man mot kvinna och/ellerbarn, mot personer han känner väl. Våld utanförhemmet riktas till övervägande delen motmedlemmar i den egna gruppen, mot andraslagskämpar, andra män.När antalet inlåsta människor ökar så minskar intebrottsligheten. låstes fler människor in ännågonsin förr i svensk historia. 18 000 dömdes tillfängelse. sjönk det något, till 16 000. Ändåökar brottsligheten stadigt. Antalet anmälda brottär uppe i 1,2 miljoner.Ulla , professor i kriminologi iKöpenhamn, säger så här: ''Frihetsstraffen varkenavskräcker eller behandlar fångarna, utan gör demi stället till förhärdade brottslingar eller socialtodugliga invidider och bidrar till att skapa flerbrott.'' Straffsystemet bidrar alltså till att skapa flerbrott. Fängelset är i sig brottsgenererande ochskapar större problem än vad det är till skydd församhället.Ulla är inte ensam om sin uppfattning.I själva verket är experterna överens om fängelsetsnegativa konsekvenser, att systemet motverkar sitteget syfte, och forskarna varnar för ökadanvändning. Fängelset varken avhåller fångar frånåterfall eller avhåller oss, ännu inte dömda, frånbrott.Ibland försvaras förslag om längre strafftider ochinhuman behandling, generell indragning avpermissioner m.m., med att det är viktigt att ge''rätta signaler''. Men hur höga får kostnadernavara för ett ''signalsystem''? Kostnaden för enenda fånge på sluten riksanstalt är . Helakriminalvården kostar 3 miljarder . Dettaskulle kunna vara försvarsbart om det gav resultat,om fångarna blev samhällsnyttiga och laglydigamedborgare när de väl kom ut. Men så är det inte.Kriminalvårdsstyrelsens egen statistik visar att merän av dem som dömts till mer än två åråterfaller i brott.Genomförs regeringens förslag om frigivning förstefter två tredjedelar av strafftiden krävs 600 nyaplatser på de överfulla fängelserna. Varje nyplats kostar 2 milj. kr., enligtkriminalvårdsstyrelsens egna uppgifter. Någramånaders straffskärpning har varken individual-eller allmänpreventiv effekt. Däremot blir det dyrt.600 nya platser kommer att kosta 1,2 miljarderkronor. ''Brottsligheten måste bekämpas med kraft'' stårdet i regeringsdeklarationen. Det bästa sättet attgöra detta är förmodligen genom en reformering avvåra fängelser. bidrar de till den ökandebrottsligheten genom kåkmärkning, infantilisering,kriminalisering, institutionalisering ochtvångspassivisering.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor:1. Hur motiverar justitieministern förslaget om attavskaffa halvtidsfrigivningen?2. Hur motiverar justitieministern införandet avmöjlighet till frigivning efter två tredjedelar avstrafftiden?3. Finns det någon forskning eller beprövaderfarenhet som visar att den föreslagnaförlängningen av strafftiden ger minskadbrottslighet som följd?4. Anser justitieministern att det bästa sättet somkriminalvården kan använda 1,2 miljarder är attförlänga strafftiden?den 14 oktober1991/92:11 av () tilljustitieministern om den kriminalpolitiskainriktningen:Det finns risk för att den kriminalpolitik somredovisas i regeringsdeklarationen leder till ökatantal fängelsedomar och intagna på vårakriminalvårdsanstalter, vilket varitmycket högt.Straffrättens betydelse för brottsutvecklingenöverbetonas inte sällan. Långt viktigare är familje-och skolpolitik, arbetsmarknads- och socialpolitik,rättsväsendets utformning och funktion, denekonomiska strukturen och människosynen isamhället. Över huvud taget gäller att insatsernaför ett solidariskt samhälle med större rättvisa ifråga om ekonomiska förhållanden, bostäder,utbildning, miljö och kultur är vida mer ägnat attförebygga risker för social missanpassning ochkriminalitet.Straffen i dagens är inte särskilt milda, omman jämför med åtskilliga andra demokratiskaländer. Inte heller är fångantalet i förhållande tillfolkmängden speciellt lågt. Det är lägre i ett flertalandra västeuropeiska länder.Halvtidsfrigivningen från fängelsestraff är ingenunik svensk företeelse. Den finns i bl.a. ,och . I t.ex. , ,, och kan man bliutsläppt redan då man avtjänat en tredjedel avstraffet.Enligt regeringsdeklarationen skall reglerna omvillkorlig frigivning ändras. Det skall endast finnasmöjlighet till frigivning efter två tredjedelar avstrafftiden.Det behövs en avsevärd sänkning av straffskalornaför en rad olika brott om inte antalet fångar skallöka betydligt. Detta är angeläget om man menarallvar med att fängelse är en dålig påföljdsform.I regeringsdeklarationen sägs att alternativapåföljder såsom samhällstjänst och kontraktsvårdskall utvecklas ytterligare. Sådana reformer ärvälkomna men torde inte påverka fångantalet inågon större omfattning.Påföljdsutredningen med ispetsen har lagt fram ett konstruktivt ochintresseväckande förslag. I utredningen, somremissbehandlas, föreslås en ny typ avfrigivningspermission för att underlätta den iprincip beslutade övergången till obligatorisktvåtredjedelsfrigivning.Frigivningspermission föreslås bli obligatorisk ochgälla för alla som avtjänar fängelsestraff på fyramånader eller mer.Efter den villkorliga frigivningen skall vidare enligtförslaget den frigivnes behov av stöd och hjälptillgodoses inom ramen för på sammasätt som för övriga medborgare i samhället.Frivårdens övervakning för villkorligt frigivnaföreslås därför bli avskaffad.En reform med obligatorisk villkorlig frigivningefter tvåtredjedelar av strafftiden skulle medföraett ökat behov av 665 årsfängelseplatser.Genomförs påföljdsutredningens förslag reducerasdetta platsbehov med 450 årsfängelseplatser.Slopandet av övervakning av villkorligt frigivnaskulle medföra att arbetskraft kan frigöras frånfrivården, men den behövs för en bra och effektivhantering av föreslagna frigivningspermissioner.Påföljdsutredningens förslag löser dock inteproblemen med en behövlig minskning eller ensden beräknade ökningen av det redan alltför storafångantalet. Men ett genomförande av förslagetskulle -- särskilt under ett övergångsskede -- utgöraett viktigt komplement till förslag avfängelsestraffkommittén.Antalet fängelsedomar uppgick till ca 16 000.Kostnaderna för en fängelseplats /90 till i genomsnitt nära 1 200 kr.per dag.Det gäller att genomföra de nya frigivningsreglernaoch andra förändringar på så sätt att de bådetillgodoser kraven på en väsentlig minskning avantalet fångar och ett rimligt hänsynstagande tillsamhällsskyddet.Målet för kriminalpolitiken skall självfallet vara attbegränsa brottsligheten. Det är en svår uppgift. Detfordras nya djärva grepp och massiva insatser föratt det skall finnas en rimlig chans att nå resultat.Förutvarande justitieminister angavredan 1979 i den borgerliga regeringens direktiv tillden statliga fängelsestraffkommittén följande:''En omfattande kriminologisk forskning har ägtrum såväl i vårt land som i utlandet och i ettavseende pekar alla kända svenska och utländskaundersökningar i samma riktning. En ökadanvändning av frihetsstraff är generellt sett ingetverksamt medel när det gäller att bekämpa enstigande kriminalitet, utan kan befaras ledatill motsatt resultat. ''Jag vill ställa följande frågor till justitieministerGun Hellsvik:1. Vilken är justitieministerns principiella syn påfängelsestraff? Delar hon den uppfattning som komtill uttryck i direktiven till fängelsestraffkommittén?2. Avser regeringen att föreslå straffskärpningarsom leder till fler fängelsedomar och ökat antalfångar?3. Har justitieministern en positiv eller negativgrundinställning till påföljdsutredningens förslag?4. Vilka konsekvenser beräknas regeringensförslag om möjlighet till villkorlig frigivning få påbehovet av fångvårdsplatser och hur vill regeringenlösa uppkomna problem inom kriminalvården?5. Räknar regeringen med att dess inriktning avkriminalvårdspolitiken leder till kostnadsökningaroch i så fall i vilken nivå?1991/92:12 av () tillbostadsministern om hyrespolitiken:I regeringsförklaringen anges att förslag kommeratt läggas fram om att stärka den enskildahyresgästens ställning.Inom kort kommer hyreslagkommittén attöverlämna sitt förslag till regeringen. Där kommeratt finnas ett bra underlag för att stärkahyresgästernas ställning. Av betydelse för att stärkahyresgästernas ställning är bl.a. att hyresgästernasbesittningsskydd förbättras, att de föråldradebestämmelserna om vräkning reformeras och attbytesrätten av lägenheter utökas.Vi har ett förhållandevis starkt direktbesittningsskydd för bostadshyresgäster. Menrisken är att det försvagas ju mermarknadsanpassade hyrorna blir. En radnäringsorganisationer, bl.a. , har krävt friarehyressättning och mer marknadsmässigahyresvillkor i bostäder.Vi har fortfarande många bristorter på bostäder ilandet. Antalet kommuner som uppger sig ha bristuppgår till ca 150. Balans mellan tillgång ochefterfrågan finns bara i ca 100 kommuner och det ärde mindre på landsbygden. Överskott på bostäderfinns bara i drygt 20 kommuner. De flesta medmindre än 20 000 innevånare.Men dessa siffror varierar. Under rådandelågkonjunktur minskar efterfrågan av bostäder.Det betyder att den förbättrade balansen mer berorpå svag ekonomi hos den enskilde än på detverkliga behovet. Därtill kommer att det högakostnadsläget i byggbranschen lett till myckethögre bostadskostnader.För att bostadsmarknaden skall fungera väl ochbesittningsskyddet skall vara starkt behövs enlägenhetsreserv. Denna fordras också för attfluktuationerna på bostadsmarknaden bättre skallkunna bemästras.Det behövs nu och att vi av sociala skälslår vakt om bruksvärdessystemet. Det finns ocksåett behov av att förstärka och förbättra det. Dennyligen av förra regeringen hos statens institut förbyggnadsforskning begärda utvärderingen avhyreslagstiftningens bruksvärdesregler bör kunnaframlägga underlag för förbättringar avlagstiftningen.Men varaktig och stabil balans kan av allt att dömainte uppnås på hyresmarknaden. Ett starktbesittningsskydd är därför mycket viktigt för atthyresgästerna -- särskilt de med lägre inkomster --skall känna trygghet i boendet.Även när det gäller urhyrning på kortare tidbehöver besittningsskyddet förbättras.Fastighetsägarna har i vissa fall goda möjligheterenligt nuvarande hyreslag att genomdriva ettavstående från besittningsskyddet till enbostadslägenhet med hyrestid upp till nio månader.Antalet vräkningar uppgår nu till omkring 5 000 perår i hela landet. Det är nödvändigt att reformerahyreslagen så att antalet vräkningar minskarkraftigt. En viktig orsak till det stora antaletvräkningar är bristande förmåga att betala hyrainom föreskriven tid.Bestämmelserna om förverkande av hyresrätt bostadslägenhet på grund av bristandehyresbetalning är alltför stränga motbostadshyresgäster och bör därför ändras.Reglerna är ålderdomliga och innebär att hyresgästpå alltför kan avhysas. De står också i bjärtkontrast till moderna regler inomkonsumentlagstiftningen, som är väsentligt mergenerösa mot konsumenten.Ett annat skäl till det ökande antalet avhysningar ärstörningar i boendet. Det gäller förvisso attförbättra skyddet mot störningar.Men det är ur social synpunkt viktigt att lösaproblemen på annat sätt än genom avhysning.Inte bara bostadshyresgästernas ställning behöverstärkas. Ett stort antal lokalhyresgäster har ocksåen alltför svag ställning på hyresmarknaden.Marknadshyressättning och andra förhållanden pålokalhyresmarknaden har i betydande utsträckninglett till en alltför hög hyresnivå. En närmareundersökning av hur lagbestämmelserna verkar pålokalhyresmarknaden är behövlig.I anledning av det anförda får jag ställa följandefrågor till statsrådet . Vilken närmare inriktning kommerhyrespolitiken att få för att stärka bostads- ochlokalhyresgästernas ställning?2. Hur ställer sig regeringen till kraven på friarehyressättning och mer marknadsmässigahyresvillkor i bostäder?3. Avser regeringen att göra någon utvärdering avlokalhyrorna?21 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 oktober1991/92:19 av i (m) tilljustitieministern om reglerna för svensktmedborgarskap:Nyligen dömdes av sjupersoner som smugglat in och börjat sälja 60 kilocannabis i . Sammanlagt lyder straffen förde sju fängelse. De kommer alla frånLibanon, men två av dem har blivit svenska medborgare. En av demfick sitt svenska medborgarskap medan han satt ihäkte.Ingen dömdes till utvisning trots det ytterst grovabrottet!Är justitieministern beredd att se över reglerna förerhållande av svenskt medborgarskap?1991/92:20 av i (m) tilljustitieministern om utvisning på grund av brott:Nyligen dömdes av sjupersoner som smugglat in och börjat sälja 60 kilocannabis i . Sammanlagt lyder straffen förde sju fängelse. De kommer alla frånLibanon, men två av dem har blivit svenska medborgare.