prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Den stora överskottsproduktionenhar de blivit dyrbar både för jordbrukarna själva,som stod för huvuddelen av exportkostnaderna,och för staten som stod för en del.Omställningen är svår och känns obegriplig förmånga i jordbrukarkåren. Men den är nödvändig.Den gamla politiken har tjänat ut, och deninternationella mljön har förändrats.Man kan inte gå ifrån ett genomreglerat system tillett avreglerat system med ett steg. Det krävs småsteg som gör att omställningen kan ske lugnt utanatt för stora misstag begås och utan brutalutslagning.De nya signaler som kommit från regeringen underperioden efter beslutet ,har gjort att jordbrukarna oroats ytterligare. Sedanfjolårets beslut har regeringen på punkt efter punktallvarligt misstolkat beslutet och lagt förslag sompåverkat näringen negativt.Några exempel är:1. Debatten om och reglerna för näromställningsbidrag skall betalas tillbaka.2. Jordförvärvslagen slopas för fysiska personer.3. Konkurrenslagstiftningen skärps med förtur förjordbruket.4. Norrlandsstödet räknas inte upp som utlovat.5. Handelsgödselavgifter ökas i strid medöverenskommelsen.Oron i jordbrukarleden är förståelig. Den oron ärett allvarligt hot mot ett gott resultat avomställningen.I propositionen som behandlar den nyajordbrukspolitiken 1990 skriver : ''Jag vill här åter understryka att inteskall gå före andra länder genom att ensidigt sänkasitt gränsskydd. ''Att nu sänka gränsskyddet innebär också ett brottmot tidigare beslut här i denna kammare för ett årsedan. och sedan debatterade vijordbrukspolitiken. Ett beslut fattades som i dennadel var enigt. Enligt beslutet skulle inga ensidigasänkningar ske av gränsskyddet i Sverige.Förändringar av gränsskyddets nivå skulle ske i dentakt man kom överens om i majoritet har beslutatannorlunda, nämligen att bifalla regeringensförslag om en sänkning av gränsskyddet med 10 %.Det kan ge omedelbara prissänkningar för vissavaror som stärkelse, socker och ost. På längre siktger det jordbruket en ytterligare försämradlönsamhet eftersom man inte får möjlighet attåtergå till högre priser. Vi talade om attavreglera ''inom ett bevarat gränsskydd''. sänksgränsskyddet, men då balans uppnåtts och manskulle ha chans att komma upp till den tidigarenivån går det inte.Det är angeläget att följa den internationellautvecklingen och göra justeringar av gränsskyddet isamma takt som i övriga länder. Det finns däremotingen anledning för att gå före ett resultat idessa internationella förhandlingar. Svenskajordbrukare skall kunna konkurrera med andraländers jordbrukare på lika villkor. Enligtutskottsmajoritetens beslut kommer svenskajordbrukare att försättas i en sämrekonkurrenssituation än jordbrukare i vår näraomvärld, t.ex. Danmark.GATT-förhandlingarna har ännu inte gett någotresultat. Regeringen skrev i åretsbudgetproposition att gränsskyddet skulle ''justerasi ljuset av ''. sker en justering neråt, omjordbruksministern får som han vill. Det skulle varaintressant att höra förklaring tillvilket ljus han har sett komma från GATT-förhandlingarna . (Jordbruksmininstern, inpass: Gärna. )Det blir alltmer uppenbart att regeringen tidigtbestämt sig för att ensidigt sänka det svenskagränsskyddet, oavsett vad som sker i GATT.Formuleringarna i budgetpropositionen om ljusetfrån var sannolikt bara kosmetika. Isamband med att regeringen presenterade sinkovändning i matmomsfrågan kom det fram planerar ytterligare sänkningar avgränsskyddet.I internationella sammanhang uppfattas givetvismajoritetens förslag till nedjustering avgränsskyddet som en ensidig svensk sänkning.Hellström kommer säkert att få beröm i vissakretsar, medan många säkert är glada att han inteär jordbruksminister i deras eget land.Det gör mig naturligtvis ledsen och besviken attfolkpartiet och nu stöder regeringen.Jag hade hoppats att och skulle orka stå fast vid den ståndpunkt dehade . I motion från januarii år skrevs: ''En ensidig reducering av det svenskagränsskyddet, vilket föreslagits av vissa debattörer,skulle med stor sannolikhet innebära atthuvuddelen av den svenska lantbrukarkåren slåsut. -- -- -- Det är mycket anmärkningsvärt omsocialdemokraterna mindre än efteruppgörelsen om den nya jordbrukspolitiken ärberedd att göra avsteg från en väsentlig del. Dettakan vi inte acceptera. ''När jag lyssnar till får jag litetblandade känslor. Jag uppfattar det som om BengtRosén fortfarande har samma uppfattning som ståri motionen. Ändå står han bakom den text sombiträder regeringens proposition om att sänkagränsskyddet. Det är synd att vinglar idenna fråga. Ett folkpartistiskt stöd skulle behövasför den nya icke-socialistiska regeringen efter valet,även på jordbruksområdet. ochvänsterpartiet får naturligtvis själva svara för sinagärningar, även om det är somlockat dem till dåligheter.Vi har högre kvalitetskrav på våra livsmedel iSverige än t.ex. i EG, och det är bra. Det ärdäremot fullständigt obegripligt att vi inte ställersamma höga krav på importerade livsmedel. Detverkar som om regeringen till varje pris vill försättadet svenska jordbruket i en sämrekonkurrenssituation gentemot omvärlden genomatt på detta sätt lägga ned stora delar av jordbruketi landet. Ändå är det vårt sätt att driva jordbruksom är bäst för naturen och människan och somborde få överleva.Efter förra årets jordbrukspolitiska beslut har densvenska attityden till EG-medlemskap förändrats.Det innebär att en viktig uppgift ijordbrukspolitiken nu blir att fasa in omställningenså att vi harmoniseras med EG.Men det är viktigt att vi inte sänker våraambitioner. Vi har ett bättre djurskydd, förbud mothormoner och mot antibiotika i foder, och vi har enrestriktiv bekämpningsmedelsanvändning. InomEG är debatten nu livlig för att åstadkommaliknande förändringar. Marknaden för ren ochnaturlig mat växer. Detta ger oss stora möjligheteri framtiden.Dessa synpunkter framhålls på ett förtjänstfullt sätti denna artikel av , som redan abstroferats här ettpar gånger. Det vore naturligtvis ''kvalificeradgalenskap'', som de uttrycker det, att nu vidtasådana åtgärder som gör att svenskt jordbruk --kanske det mest naturliga och bästa i ett framtidaEG -- slås ut vi kommer med.Vi behöver inte nu föröda vårt kulturlandskap ochinte föröda bönders erfarenhetsbank. Vi har tid attlugna oss och se vad en kommandeEuropamarknad vill ha från oss. Jag är övertygadom att det är mer än granskog.Därutöver kan jordbruket och åkerjorden med enväl genomförd omställning bli en ännu större krafti miljöarbetet. Men då skall det till en del försiktigtställas om till att producera miljövänliga råvaror tillenergi- och energisektorn.I betänkandet behandlas även en del andra frågorsom jag nu inte hinner att särskilt beröra. Jag villendast hänvisa till våra reservationer och tillcenterns särskilda yttrande där vi utvecklar vårprincipiella syn på jordbrukspolitiken. Jag yrkarbifall till reservationerna 8, och det är denviktigaste, 9, 12 och 14.Enligt uppfattning är det effektivastesättet att snabbt sänka matpriserna att sänkamatmomsen. Det ger direkt positiva effekter för demånga människor som förlorar på den orättvisaskatteomläggningen.För ett år sedan sade i kammarenatt det är en skenlösning att attackera momsfråganför att komma åt de höga matpriserna. Det är braatt socialdemokraterna och kanske ävenjordbruksministern nu kommit till en mernyanserad syn på den frågan.Momsen på mat behöver sänkas. har drivitfrågan länge, och vi är glada för allt stöd vi kan få,även från socialdemokraterna, om de nu står fastvid det. Alla här i kammaren har chansen attbesluta om att sänka momsen redan nu genom attpå fredag rösta på vårt förslag.Till sist, fru talman och ärade kammarledamöter,vill jag än en gång vädja till er att tänka på hederoch trovärdighet innan ni vid morgondagensvotering avslår reservation nr 8. Genom att bifalladen kan mycket av det elände som ställa till med rättas till.I detta anförande instämde ,, , , och (allac).Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag noterade att i sinkraftiga kritik trots allt var litet mer positiv till migsom folkpartist. Möjligtvis betraktar han mig somden av jordbruksministern vilseförde i dettasammanhang.Karl säger att den anpassning avöverskyddet som vi från har tagitställning för som princip aldrig kan återföras. Menpå den punkten måste ha fel.Vi har som passerat sedan vi fattadedet livsmedelspolitiska beslutet sedangång på gång företagit både höjningar ochsänkningar av gränsskyddet utifrånvärldsmarknadsprisets svängningar. Vi visste här iriksdagen ingenting om den justering uppåt, somtydligen också var möjlig, av mejeriprodukter somskedde när subventionerna avskaffades påkonsumtionsmjölken.Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att vi iSverige förhåller oss på ett helt annat sätt gentemotkostnadsökningar. Vi vet trots allt att de instrumentför objektiv mätning av jordbrukstöden i de olikaländerna visar att vi har högre PSE-tal i änvad man har inom EG. Vi i skallförhoppningsvis kunna konkurrera medlivsmedelsproduktionen inom EG. Jag tror att vi dåmed en helt annan tyngd och ambition får försökaförhindra kostnadsökningar över allt där deuppträder.Vi i liberalerna har inte, , sagt ja till en tioprocentig reduktion avgränsskyddet och vi har inte ställt oss bakom dentabell som visats. Vi ställer oss positiva tillprincipen om en anpassning av gränsskyddet, och viyrkar att statens jordbruksnämnd på sedvanligt sättskall få detta uppdrag. Vi vet då att det kommer attgenomföras med en god säkerhet.Jordbruksnämnden kan detta, och vi vet att det blirtillräcklig marginal kvar för att lantbruket skallkunna höja sina priser.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag förstår mycket väl att det är litetjobbigt för att sitta på tvåstolar. Jag vill peka på vad som sägs i utskottetsbetänkande. och stårbakom majoritetsskrivningen. Jag skall citera ettlitet stycke för att illustrera vad det handlar om:''Om tillträdet till den svenska marknaden skallupprätthållas på det sätt som förutsattes i beslutetbör gränsskyddet anpassas i riktning mot de lägremarknadspriser som blir en effekt av avregleringen.I likhet med jordbruksministern vill utskottetunderstryka att de föreslagna ändringarna inte i sigmedför någon ökad import. De skall heller inteinnebära att priserna på jordbrukets produkterpåverkas i vidare mån än vad som blir följden avbeslutet om en intern avreglering. ''Utskottet talar dels om den prissänkning som harskett, dels den som förväntas komma när avregleringen träder i kraft.Utskottet säger vidare: ''I enlighet med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag omanpassning av gränsskyddet och justering avreferenspriserna.'' Så långt är det helt och hålletbifall till propositionen. Det finns även etttillkännagivande, som jag utgår ifrån att AnnikaÅhnberg till viss del kommer att förklara, vilket jagdärför inte kommer att ta tid till , som i någonmån är ägnat att hålla efter regeringen.Jag har här en promemoria från statensjordbruksnämnd som visar att den uppfattningregeringen haft om att sänka priserna har spritt sigåtminstone dit. Jag kan läsa ett stycke som handlarom nötkött: ''Den utveckling som kan förväntasinternationellt på nötköttsområdet motiverar ingenändring av avgiftsnivån. (Enligt förslag ipropositionen tillkommer sänkning av skyddetberoende på sänkta referenspriser. -- -- --''. Ävenom inte utskottet accepterat listan på priser, harman accepterat principen. Det är där somskiljelinjen går mellan våra ståndpunkter.Anf. 67 () replik:Fru talman! lyssnade inte på vadjag försökte förklara för honom. Vi har ställt ossbakom principen att anpassa överskyddet. I mittanförande redovisade jag att man för prisregleradegrödor betalar en ersättning genom ett arealbidrag.När det gäller de grödorna ställer vi oss bakom enanpassning, och vi tar avstånd från en justering förväntad kommande lägre prisnivå. När detgäller spannmålet vet lika bra somjag att vi i förlängningen har en förädlingsindustri iform av kvarnrörelse som domineras avjordbrukskooperationen i . Dennadominans har lett till att man inom den näringenhar en mycket bra avkastning. Den är så bra att detsvenska kooperativa företaget numera, sedan ett årtillbaka, också är huvudägare till den danskakvarnindustrin.Jag tror, , att det är nödvändigt även i förädlingsindustrin i alla handelsled nuförsöker pressa de marginaler som finns för att viskall få en kostnadsutveckling som gör att svensktjordbruk klarar sig när vi skall konkurrera på likavillkor med jordbruket i EG. Vi måste då jagakostnader i alla sammanhang där de uppträder. Vimåste få en annan inställning till inflationen. Det ärbakgrunden till att vi -- även om vi kritiserarsocialdemokraterna för att de av denna fråga gjortvalpopulism -- är beredda att ställa upp förprincipen.Anf. 68 () replik:Herr talman! Principen att anpassa gränsskyddetefter de marknadspriser som finns inom landet ochde internationella priserna har vi ganska öppetdiskuterat i jordbruksutskottet -- det vet BengtRosén. Jag har deltagit i den diskussionen. Men närBengt säger att han tar avstånd från att nuinteckna en kommande lägre prisnivå, är jag oroligför att förväxlar funktionen av ettsärskilt yttrande och av en reservation. Dessasynpunkter förs nämligen fram i ett särskiltyttrande som är fogat till betänkandet. Men BengtRosén och folkpartisterna står bakom majoritetensskrivning när det gäller att bifalla regeringensförslag. Om det nu är som säger skulleni faktiskt ha varit med på reservationen i stället föratt stå bakom majoritetstexten. Om det är så enkeltkan ni väl fortfarande ändra på det.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 69 ():Herr talman! En utrotningshotad art med keps --är det bilden av den svenska bonden ? Detär märkligt nog böndernas egnaintresseorganisation som på detta sätt framställersina egna medlemmar. Det är just ett märkligt sättatt ingjuta framtidstro hos bönderna på. De ärtyvärr inte ensamma om sitt sätt att beskrivajordbruket. Det finns i vårt land alldeles för mångasom tycks vara beredda att älska jordbruket tilldöds. I sin iver att beskriva hur oerhört hotat dettaälskade jordbruk är, gör man i stället jordbruket otjänst när man i alldeles för svarta nyansermålar upp hotbilder som inte stämmer medverkligheten. Det bidrar i hög grad till att hosjordbrukarna skapa denna känsla av hopplöshetinför framtiden. Det leder till en uppgivenhet somgör att många tycker att det är svårt attfortsätta att vara jordbrukare.Jag har all respekt för jordbruket och dess utövare.Jag vet att de svenska jordbrukarna är mycketskickliga hantverkare. Jag vet också att denomställningsprocess som det svenska jordbruketbefinner sig i är mycket svår. Den är mycket svår isig, därför att den innebär en förändring av ettsystem som vi har haft . Den är svår därför attden utspelar sig mot bakgrund av en väldigtföränderlig internationell situation.Det talas mycket om att vi behöver långsiktighet ilivmedelspolitiken. Det håller jag med om, men jagmåste säga att det är väldigt svårt attskapa långsiktighet för en näring som just nu är såutsatt för förändringar i det internationellaperspektivet. Vi vet ännu så litet vilka förändradespelregler som det svenska EG-medlemskapet --som vi i inte vill ha -- kommer attinnebära. Vi vet också så litet vad den fortsattaGATT-processen kommer att innebära för detsvenska jordbruket. Det är mycket svårt att dåforma en långsiktig svensk jordbrukspolitik.Jag förstår att allt detta är oerhört svårt för desvenska jordbrukarna. Men jag tror inte attnäringen eller producenterna gagnas av denoseriösa och ytliga debatt som pågår när det gällerjordbruket i allmänhet och gränsskyddet isynnerhet. Om det är något som jag önskar mig ärdet en mer nyanserad och seriös debatt på dettaområde.Herr talman! beslutade om enny livsmedelspolitik. Det fanns en mycket storenighet om att den gamla livsmedelspolitiken hadespelat ut sin roll. Det fanns också en mycket storenighet om att nackdelarna med den sedan längehade övervägt över fördelarna. De mål som hadesatts upp för jordbrukspolitiken var:att jordbrukarna skulle garanteras rimligainkomster,att beredskapen skulle vara god inför krig ochkrissituationer,att konsumenterna skulle få livsmedel av högkvalitet till rimliga kostnader,att jordbruket skulle bidra till en braregionalpolitik, dvs. att man skulle kunna leva ihela vårt avlånga land,att miljön skulle skonas från negativ miljöpåverkanav jordbruket.Alla dessa vackra mål för jordbrukspolitiken var juouppfyllda. Det fanns mycket kraftig kritik på alladessa punkter. Det fanns därför i en storenighet om att det behövdes en nylivsmedelspolitik. Det fanns en stor enighet om atten avreglering av jordbruket var nödvändig. Menenigheten var faktiskt inte alls särskilt stor om vadsom skulle komma i stället för denna gamlajordbrukspolitik och om hur den nyalivsmedelspolitiken skulle se ut. Det är av förraårets beslut lätt att se att det blev en kompromiss.Den innehöll litet från alla partiers förslag, men detär inte en helhet som vi står enade och samladebakom.Om man kan tala om svek i förhållande till förraårets beslut är -- tror jag -- det stora sveket att vidå tillät oss att sopa så många stora problem undermattan. Vi gjorde det därför att vi var så ivriga attbli överens om den nödvändiga avregleringen. Vitillät oss att väldigt ytligt behandla mycket viktigaaspekter av den nya livsmedelspolitiken. Dit hör --enligt min mening -- frågan om gränsskyddet.För del innebar den nyainriktningen av jordbrukspolitiken att vi ville hastöd inte bara till de tidigare prisregleradegrödorna, utan även till de delar av jordbruket somvi ville värna och utveckla. Det betyder denalternativa odlingen och det ekologiska lantbruket.Vi ville ha ett mer uttalat stöd till en fortsatt -- ochutvecklad -- vallodling. Vi ville att den nyalångsiktiga landskapsvårdande ersättning sominfördes skulle ges en mer generell utformning ochfå större anslag.Det är några av de aspekter om vilka vi hademeningar som vi inte i tillräckligt hög grad fick medi den slutliga utformningen av den nyalivsmedelspolitiken. Det har enligt vår mening letttill att den nya livsmedelspolitiken har fått enfelaktig balans och inte i tillräckligt hög grad förmårvärna jordbruket i skogs- och mellanbygder, därsamhället ju har ett extra stort ansvar.Vi tycker att detta är oroande. Vi tycker att det ärmycket viktigt att den nya livsmedelspolitiken följsupp och förändras. Vi kunde då konstatera att denstora bromsklossen när det gäller t.ex.vallodlingen -- som är av så avgörande betydelse --var moderata samlingspartiet. De tycks numera haändrat sig på den punkten, och det välkomnar jag.Jag hoppas att det också skall få praktiskakonsekvenser på den fortsatta jordbrukspolitiken.En sak var alla överens om. Det var attavregleringen i omställningsperioden skullekomma att innebära fallande priser förproducenterna. Det beslöt vi t.o.m. i vissa fall närvi lade fast förändringarna i spannmålspriset. Defallande priserna till producenterna, som vi nubörjar se, är alltså en förutsedd effekt av de beslutsom fattade . Vad vi nu har attdiskutera är hur effekterna av dessa fallande priserskall föras fram till konsumenterna. Det uttaladesnämligen klart i förra årets beslut att de effekternaskulle föras fram just till konsumenterna.Här handlar det om en anpassning av gränsskyddettill de inhemska prisnivåerna. Det handlar alltsåinte om en ensidig sänkning av gränsskyddsnivånunder de svenska prisnivåerna. Det skulle vara ettavsteg från förra årets beslut. Det gäller attupprätthålla principen att gränsskyddet skallförhålla sig till och följa de inhemska prisnivåerna.Det är, såvitt vi har kunnat bedöma, det enda sättetatt garantera att effekterna förs fram tillkonsumenterna.Vad som annars kommer att hända är att prisernatill de svenska producenterna faller medangränsskyddsnivån ligger kvar på den tidigare nivån.Importerade livsmedel, dvs. den import vi redanhar, blir dyrare än motsvarande inhemskproduktion. Därigenom skapas ett utrymme förmellanleden att utöka sina marginaler så länge dehåller sig under denna gamla gränsskyddade nivå.Det gör i sin tur att primärkonsumenterna får bärabördan av omställningen. Det blir ingen positivprispåverkan för konsumenterna. Det var inteavsikten med förra årets beslut. Det är i all korthetskälen till att vi anser att dennagränsskyddsanpassning är en nödvändigkonsekvens av förra årets beslut.Naturligtvis är den inte det allena saligörande. Vikommer inte som konsumenter att plötsligt fåoerhört billigare mat tack vare detta. En lång radfaktorer påverkar matpriserna. Bl.a. gör momsenoch den bristande konkurrensen det. Självklartmåste åtgärder vidtas på alla dessa områden. Vimåste sätta till alla klutar för att hålla matprisernanere, och vi kan inte underlåta att vidta just den häråtgärden.Det är nödvändigt att få mat för att över huvudtaget kunna överleva, men mat är också en oerhörtbetydelsefull del av vårt sociala liv. Vi vill umgås,träffa människor och bjuda på god mat. Hyggligamatpriser är således inte bara något viktigt förbarnfamiljer, vilket det har påståtts imomsdebatten. Även pensionärer behöver köpamat till rimliga priser för att få pengarna att räckatill.Enligt min mening är därför svaret på frågan om visviker förra årets beslut ett klart och entydigt nej.Det gör vi inte. Avsikten med gränsskyddet är justatt priserna skall följa den inhemska prisnivån. Detär en riktig princip som bara kan upprätthållas omvi tillåter gränsskyddet att följa med nedåt.Det är enligt min mening angeläget att påpeka detsom också utskottet med anledning av envänsterpartimotion skriver, nämligen att dettanaturligtvis inte är den enda faktor som kommer attbestämma gränsskyddets framtida nivå. Jag villgärna citera vad som står i utskottets betänkande,eftersom det förefaller mig som om de tidigaredebattörerna har glömt att läsa följande passus ibetänkandet:''Vid genomgången av gränsskyddet måste ocksåhänsyn tas till det behov av gränsskyddsjusteringari motsatt riktning som redovisas i propositionen närdet gäller bl.a. lamm- och fårkött och detförenklade systemet för lönsamhetsutjämningmellan mejeriprodukter. Om importen ökar ellerminskar kraftigt och om denna förändring kanrelateras till nivån på gränsskyddet bör regeringenåterkomma till med förslag omåtgärder. ''Utskottet säger här mycket tydligt, att det nuliksom tidigare finns flera aspekter som bestämmervar gränsskyddet för olika enskilda produkter skallhamna. liksom tidigare skall beslut fattas eftermycket noggrann beredning av de myndighetersom har denna uppgift i samhället. Det riksdagenhar att uttala sig om nu är en enda sak, nämligenatt det prisfall som blir konsekvensen av förra åretsbeslut också skall komma konsumenterna till godo.Jag måste, herr talman, säga att det är en gåta förmig hur något enda parti egentligen kan ha någotatt invända mot detta. Är vi inte alla överens omatt effekterna av den nya livsmedelspolitiken ocksåskall komma konsumenterna till del? I anförandetfrån den moderate ledamoten saknar jag t.ex. varjeantydan om att livsmedelspolitiken kan ha någotsom helst intresse ur konsumentperspektiv.Monopoliseringen inom den svenskalivsmedelsindustrin är katastrofal. Vänsterpartiethar åtskilliga gånger, även i detta sammanhang, förtfram krav som går ut på att marknadsinträdet försvenska aktörer måste öka. Lyckas inte det, dååterstår som enda möjlighet att införa någon formav spärr för monopolen. Då återstår bara att ökainflytandet via importen, och det är enligt vårmening helt otillräckligt. Jag yrkar därför särskiltbifall till reservationerna 20 och 21, som går ut påatt samhället måste ta ett större ansvar för attstimulera den småskaliga livsmedelsproduktionenoch förädlingen. Särskilt gäller det den del avjordbruket som kallas för alternativ odling.Kvalitetskontrollen vid import av livsmedel ärenligt vår mening oerhört viktig. På detta områdemåste ambitionerna ökas. förekommer enstickprovskontroll på företrädesvis frukt ochgrönsaker. Enligt vår mening är den otillräcklig. Enännu sämre kontroll förekommer på andraprodukter, t.ex. kött.