prot · GF0914 · 1991-10-22 00:00:00 — En avsikt med den typ avkonferens som jag föreslår är att nå målet att göraländerna kring Östersjöns kuster kärnkraftsfria.Det är också målet för den svenska energipolitiken,även om jag tolkar energiöverenskommelsen ochbeslutet i som något oklart. Men eftervad jag förstår står beslutet om avveckling senast år2010 fast. Det skulle vara fint om de övrigareaktorerna kring kunde stängas,som sista reaktor stängs år 2010.Anf. 119 Miljöminister ():Herr talman! Vår internationella trovärdighet idetta fall påverkas naturligtvis av hur vi självahanterar frågan här hemma. Därför är det viktigt,inte minst ur den synpunkten, att den i åretstidigare energipolitiska beslut bekräftadesluttidpunkten, senaste , står fast.Anf. 120 ():Herr talman! Jag vill då tacka energiministern försvaret och för den här debatten. Jag tar fasta på detsom jag anser vara huvudintrycket, nämligen attdet är ett positivt svar. Jag lovar att följa frågan ochåterkomma till den.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:51 omåterfyllningsbara PET-flaskorAnf. 121 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att ge och PepsiCola dispens från kravet på en förbryggeribranschen gemensam återfyllningsbarPET-flaska.Beredning av ärendena pågår inomregeringskansliet. Jag kan som förstår inte föregripa besluten i denna fråga.Anf. 122 ():Herr talman! Jag börjar att tacka för det någotkortfattade svaret från miljöministern.Det beslut som fattade om att införa enåterfyllningsbar var bl.a. medom att fatta. Det förelåg också enöverenskommelse med bryggeribranschen att manskulle gå den här vägen.Vad nu framför allt gör är att gå in meden ansökan som, om den bifölls, skulle bryta sönderdet här systemet. Företaget skulle införa en egenprofilflaska. I botten ligger ett önskemål från att helt slippa returflaskesystemet och kunnaköra med engångsflaskor.Risken med att ge tillstånd till en speciell flaska förCoca-Cola är att också Cola och andra ibranschen -- t.ex. och Seven Up -- vill haspeciella profilflaskor. Då förstörs det här systemet,och de miljö- och energivinster som man villåstadkomma med detta system kommer alltså inteatt uppnås.Jag förstår att ministern inte kan ge något svar i detenskilda fallet. Men han borde kunna svara påprincipfrågan: Är regeringen beredd att värna omdet retur-PET-system som ändå har införts i landetoch som en stor riksdagsmajoritet ställt sig bakom?Eller anser regeringen att detta inte är så viktigt ochkan tänka sig att gå ifrån det i detta läge bästa ochnågot så när hyfsade förpackningssystemet fördrycker ur miljö- och energisynpunkt?Anf. 123 Miljöminister ():Herr talman! Att jag svarar kortfattat har sinaformella skäl. Jag vill betona det. Det här är ettstort och viktigt ämne, och frågan är väl omdet lämpar sig för en sådan här kortfattadfrågedebatt. Jag skulle kunna gå in på mångasammanhang som har diskuterats i anslutning tilldet beslut som har fattats.Faktum kvarstår att det i det beslut harfattat finns en dispensmöjlighet. Det är därfördenna typ av dispensansökningar kommer tillregeringskansliet, där dessa ansökningar har legaten tid. Det har bl.a. att göra med att remissvarbegärs från olika instanser, och i något fall har manockså hänvisat till förpackningsutredningen. Jaganser inte att detta har någon avgörande betydelse,utan vi har en ganska god grund för att fatta beslut.När det gäller regeringens inställning i den härfrågan vill jag bara hänvisa tillregeringsförklaringens formulering att inriktningenskall vara att avfall kan återföras till naturenskretslopp, återvinnas eller återanvändas. Med denutgångspunkten kommer jag att handlägga frågan.Anf. 124 ():Herr talman! Det låter ju bra.Nu har ju förpackningsutredningen kommit medsitt betänkande. Det finns mycket som tyder på inom EG håller på att närma sig de svenskaståndpunkterna i fråga om förpackningar,återvinning och återanvändning. Jag tycker inte attdet skulle vara så väldigt svårt att redan nu taställning och ge en tydlig signal till branschen om attdet inte blir fråga om några dispenser för s.k.profilflaskor, utan att vi kommer att stå på oss föratt se till att vi får ett enhetligt system så att vi pådet sättet sparar energi och råvara.Efter vad jag har förstått väntar man i branschen påbeslutet, och många ligger lågt än så länge.Eftersom man tror att det eventuellt skulle kunnabli fråga om ett positivt besked till inte ha inlett en produktion i returflaskor.Inom vissa delar branschen skulle man nämligenhelst vilja ha s.k. profilflaskor. Det är därför ocksåviktigt att vi får ett snabbt beslut i frågan.Anf. 125 Miljöminister ():Herr talman! Jag delar den uppfattning. Jag haremellertid inte kunnat verka i den här funktionenmer än , och ärendet har legat påregeringens bord . Jag tyckernog att det än så länge inte är fråga om någonförsening som skall läggas den nya regeringen tilllast, och jag har heller inte fått för avsikt attåstadkomma någon försening.Jag vet att detta är en viktig signal till branschen,och branschen skall få den signalen inom kort.Anf. 126 ():Herr talman! Jag vill än en gång tacka för svaret,men jag vill ändå understryka att det är bråttom,eftersom lagen trädde i kraft . Om delarav branschen ser en möjlighet att slippa ifrån detbeslut som har fattat, kan det göra inte satsar tillräckligt på marknadsföring påretur-PET-flaskan och inte heller iproduktionsledet använder sig av den i denomfattning som skulle vara bäst.Vad den gamla regeringen efter vad jag förstodväntade på var förpackningsutredningen, och denhar nu lagt fram sitt betänkande. Givetvis skall dennya regeringen ha rimlig tid på sig för att bedömafrågan, men jag hoppas verkligen att det blir ettsnabbt beslut om ett nej till profilflaskor för Coca-Cola.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:53 om det nordiskasamarbetetAnf. 127 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omNordiska ministerrådets förslag till budget för år1992.Det nordiska samarbetet har utvecklats kraftigtunder de som gått sedan och Nordiska ministerrådets budgetupprättades. Samarbete har inletts på en rad olikaområden. Ett stort antal nordiska samarbetsorganoch institutioner har tillkommit och finansieras viaministerrådets budget. har budgeten mer än tredubblats,och den uppgår nu till närmare 700 miljoner danskakronor. Det är ett betydande belopp. Detbudgetförslag för som ligger för yttrande är något lägreberoende på att finansministrarnas ekonomiskahandlingsplan håller på att trappas av. I övrigt harministerrådets utgångspunkt förbudgetbehandlingen varit att det skall vara en realtsett oförändrad budget.Med tanke på det statsfinansiella läget i de nordiskaländerna och det besparingsprogram som densvenska regeringen för sin del arbetar med är detinte realistiskt att räkna med en fortsatt ökning avden nordiska budgeten.Det är i stället så att vi måste se över de aktivitetersom pågår för att se om pengarna används till rättsaker.Konsekvenserna av för det nordiskasamarbetet diskuteras just nu inom ministerrådet.EES-avtalet kommer förmodligen att leda till attvissa områden i det nordiska samarbetet blirviktigare och att andra blir mindre angelägna.Ministerrådet förbereder nu ett förslag om dessafrågor till session år 1992.Det är riktigt att det finns en del nedskärningar påde ekonomiska samarbetsområdena ibudgetförslaget för . Men finns detett antal områden som får ökade anslag. Det gälleri första hand kulturområdet samt satsningen på ettsamarbete med . Detta är ett uttryck förde prioriteringar ministerrådet gjort i sittbudgetförslag, bl.a. mot bakgrund av uttalandenfrån . Jag vill också påminna om attbudgeten innehåller ett anslag på från finansministrarnas ekonomiskahandlingsplan.Vad särskilt gäller arbetet med att avskaffahandelshinder är det också riktigt att det områdetfått ett lägre belopp än . Det berorframför allt på att de medel som har beviljatstidigare år inte har utnyttjats fullt ut. Det pågårfortfarande ett omfattande arbete med attundanröja handelshinder, och en hel del har redanskett. Problemet är inte i första hand att få frampengar, utan att det är en trög process att fåländerna att ändra de bestämmelser som skaparhandelshinder. Här kommer att få betydelse. Det kommer att medföragemensamma bestämmelser på en rad områden,där det tidigare inte har funnits gemensammanordiska regler. Förutsättningarna för nordisktekonomiskt samarbete stärks alltså, om än i enbredare europeisk ram. Den ansvarigaämbetsmannakommittén har konstaterat att kommer att medföra att det finns färreproblem kvar att lösa i det nordiska arbetet medhandelshinder. Alla problem får dock inte enlösning genom , och i dessa delar måstedet nordiska samarbetet fortsätta.Vi avvaktar nu ställningstagandetill budgetförslaget för vid extrasessionenden 13 november.Anf. 128 ():Herr talman! Jag får tacka miljöministern -- ellerkanske jag i detta sammanhang skall säga''samarbetsministern'' -- för svaret. Tyvärr finns detändå ingenting i svaret som visar hur man skalluppfylla det som faktiskt sägs iregeringsförklaringen, nämligen att det nordiskasamarbetet måste utvecklas och att det finnsförutsättningar för att på nytt stärka samhörighetenoch samarbetet mellan de nordiska länderna inomramen för det europeiska samarbetet.Det är ju ändå så att man har lagt framen nollbudget, och det innebär, med denpenningvärdesförsämring som ändå har inträffat,en realt sett minskad budget. När den ekonomiskahandlingsplanen avtrappas kommerbudgeten att minska med 20 miljoner, och 1993förlorar man ytterligare 50 miljoner. Här finnsalltså ingenting som kan ytterligare stärka detnordiska samarbetet.Att de ekonomiska områdena nedprioriteras ärspeciellt allvarligt med tanke på att i allrahögsta grad behöver stärka sin regionalasamhörighet. Jag kan tänka mig en lång radområden där man behöver stärka i detfortsatta Europasamarbetet. Det gäller t.ex.regionernas roll, och miljösamarbetet är något somalldeles speciellt lämpar sig för nordiskt samarbete.Det kan också gälla att göra till entillväxtregion som kan konkurrera med övrigastarka regioner i . Här finns alltså områdendär mycket kan göras, men det går faktiskt inteutan resurser.Jag vill då än en gång fråga: På vilket sätt skall manstärka det nordiska samarbetet, när resursernaständigt skärs ned? Detta är ju faktiskt vad vi harframför oss.Anf. 129 Miljöminister ():Herr talman! Det är i och för sig den tidigareregimens budgetförslag som vi har att hantera, ochdet är beslutat i den skrivelse jag har framför mig,dagtecknat den 21 augusti 1991.Nordiska ministerrådet har alltså överlämnat sittförslag till budget för yttrande, och efter det har avgett sina synpunkter avserministerrådet att fastställa budgeten. Det är såbehandlingsordningen ser ut, och jag har kommit inmitt i den processen. Det betyder att den förstagången som jag träffar mina kolleger,samarbetsministrarna i , blir i isamband med extrasessionen. Då får vi naturligtvista en diskussion i rådet. Avsikten är naturligtvis attlyssna till synpunkterna där. Jag vill dock varna föratt man skall uppfatta allt samarbete som beroendeav ökade resurser. De neddragningar som hargjorts, och som jag nämnde i svaret, beror faktisktpå att vissa uppgifter fullföljts och därmed fallerbort. Detta innebär ju inte att inte nya uppgifterkommer till, tvärtom. Jag har dock inte, i den härfunktionen, haft möjlighet att aktualisera nyasaker. Det kommer jag i så fall att göra inför möteti i början av november.En annan sak som jag inte tycker att man skall ägnasig åt är att först anvisa pengar och sedan fylla påmed verksamhet.Anf. 130 ():Herr talman! Jag tycker att det senaste inlägget varmycket uppmuntrande. Jag inser attsamarbetsministern har fått överta gammalskåpmat som det finns stora möjligheter att göranågonting positivt av. Man kan kanske se till att detfår en tyngd åt det ekonomiska hållet. Vi har ennollbudget, och det innebär en real nedskärningoch att den ekonomiska handlingsplanenförsvinner. Jag kan se flera områden som behöverutvecklas. Det gäller inte minst en gemensamekonomisk strategi för som tillväxtregion.Vi behöver satsa på teknisk industriell forskning,eftersom det är där vi skall kunna hävda oss. Varjenordiskt land är för litet att upprätta egnaforskningsinstitutioner på detta område. Ett sådantviktigt område, Nord Plus, som vi talat positivt omi andra sammanhang, saknar alltså medel för attfullföljas.Anf. 131 Miljöminister ():Herr talman! Det här visar också hur viktigt det äratt man tar saker och ting i rätt ordning. har viett sedan den senaste natten. Jag harnaturligtvis anledning att, liksom mina kolleger pådet nordiska planet, granska dess innehåll ochanpassa en del av de åtgärder som fortfarande krävspå det ekonomiska området efter den nyasituationen. Jag tycker att det är en viktig uppgiftbl.a. för de nordiska länderna som helhet, mennaturligtvis även för de nordiskasamarbetsministrarna. Det är i den situationen somjag tycker att man skall vara litet återhållsam ibörjan. Jag är dock den första att erkänna att detkommer att finnas mycket stora uppgifter ocksåframöver, precis som vi säger iregeringsförklaringen. Detta skall inte uppfattassom någon signal för framtiden. Det är inte frågaom någon sänkt ambitionsnivå, tvärtom.Anf. 132 ():Herr talman! Jag tackar särskilt för det senasteinlägget om att det inte är fråga om någon sänktambitionsnivå. Även om man tycker att 700 milj.kr.är mycket pengar är det, om man jämför med desamlade budgetarna för de nordiska länderna trotsallt felräkningspengar. Men jag håller med om inte skall lägga pengar först och innehållsedan. Det finns ju ändå en lång rad förslag på bra samarbetsprojekt somnordiska ministerrådet då och då har förkastat.Man har sagt att det har kostat för mycket. Härfinns alltså en hel del att hämta. Tiden är inteutrunnen, utan samarbetsministern har gott ommöjligheter att lägga ytterligare positiva förslag fördet nordiska samarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:45 om avgiften förhögskolestudierAnf. 133 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen ämnar att under alla förhållanden verkamot införande av avgifter för högskolestudier.Mitt svar är enkelt: Regeringen har inga planer påatt föreslå införande av terminsavgifter förhögskolestudier.Anf. 134 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret. Trots att jag barahar på mig passar jag på att hälsahonom välkommen till rollen somutbildningsminister.Det var ett kort och koncist svar. Det var bra att vifick reda på att det inte blir något införande avterminsavgifter. Man är ju så skadad efter ett antalår här, att när man får ett sådant kort och koncistsvar av en minister blir man liksom lur. Jagförutsätter därför, herr talman, att detta ocksåinnebär att det inte heller blir några terminsavgiftereller andra avgifter vid en eventuell framtidastiftelseform för högskolorna som regeringentydligen har idéer om.Jag förutsätter också att utbildningsministerns svarinnebär att man inte heller kommer att införanågon form av ansökningsavgifter tillhögskolestudier.Anf. 135 Utbildningsminister ():Herr talman! Tack för välkomsthälsningen. Svaretinnebär precis vad svaret säger, nämligen attregeringen inte har några planer på att införaterminsavgifter för högskolestudier. När BjörnSamuelson ändå väljer att kommentera regeringenstanke att ge somliga högskolor och/eller universitetmöjlighet att övergå i stiftelseform, är det angelägetatt understryka att denna tanke inte har någotsamband med tanken att diskutera terminsavgifter.Tanken om stiftelser är en tanke för att säkerställauniversitetens och/eller forskningshögskolornasautonomi. Den skall därför ses som det juridisktekonomiska uttrycket för den strävan somregeringen har i frihetshänseende. De bådafrågeställningarna är alltså inte sammankopplade.Anf. 136 ():Herr talman! Vi får väl återkomma till debatten omdenna organisationsform och dess eventuellafriheter och ofriheter. Det är en annan historia.Jag ställde frågan därför att jag vet att det inomramen för en stiftelsestruktur kan finnasmöjligheter att införa avgifter för olika tjänster somman kan producera. Det var närmast därför jagställde frågan. Detta gällde även frågan omansökningsavgifter för tillträde till högre studier.Men jag vet ju att tillsammans medoss i har varit motståndare till dettatidigare, och jag förutsätter att det gäller även iframtiden.Anf. 137 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag vill bara göra ett klarläggande.Det finns en avgift som redan tas ut. Jag är intemedveten om ståndpunkt till dennaavgift. Det gäller den avgift som utgår i anslutningtill att studenter genomgår det s.k. högskoleprovet.Jag vill gärna understryka att i det vi nu diskuteraringår inget löfte från regeringen om att avskaffa ensådan avgift. Den finns där för att bestrida enbetydande kostnad som högskolan åsamkas, ochdenna avgift kommer regeringen att vidmakthålla.Anf. 138 ():Herr talman! När det gällde ansökningsavgiftenavsåg jag den avgift som förra regeringen hadetankar om att man kanske borde införa för attförhindra att en del sökte sig till högre studier avnågon allmän form av lust och lättja. Det var denavgiften jag avsåg i min senaste fråga.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1991/92:33 om skolansansvar för elevers hyfs och uppträdandeAnf. 139 (m):Herr talman! har frågat mig ommin avsikt är att skolan framöver skall ta ett mindreansvar för elevernas hyfs och uppträdande.Mitt svar är nej!Det föreligger, precis som frågeställaren påpekar,ingen motsättning mellan kunskap och hyfs.Tvärtom är det, enligt min mening, så att enbetoning av skolans egentliga uppgift att geeleverna goda kunskaper både förutsätter enbetoning av och bidrar till elevernas fostran.Tendenser till mobbning, vandalism, översitteri ochskolk måste självfallet bekämpas med kraft.Samtidigt är det angeläget för mig att understrykaatt huvudansvaret för barnens fostran vilar påföräldrarna. En ökad samverkan mellan skolan ochföräldrarna är därför viktig. I regeringsförklaringenunderstryks att lärarna måste få känna engagemangoch stimulans för att lyckas med sin viktiga uppgift.Det gäller både i arbetet med elevernaskunskapsinhämtande och i den därmedsammanhängande fostrande delen av arbetet.Skolan måste därför kunna lita på föräldrarnas stödi fostran av barnen liksom föräldrarna kan lita påskolans.För regeringen är det natuligt att lägga stor vikt vidatt skolan får möjlighet att skapa arbetsro. Arbetetmed detta måste framför allt bedrivas lokalt. Hurregeringens stöd för en sådan utveckling skall se utkommer att beredas inomutbildningsdepartementet.I regeringsförklaringen angavs som en av skolanshuvuduppgifter att skapa respekt för ochvidareutveckla demokratins principer om tolerans,samverkan och likaberättigande. Dessa principerförutsätter också respekt för demokratiskt fattadebeslut t.ex. om regler för uppförande. Det måstedärför ingå i skolans ansvar för elevernas fostran attge eleverna reellt inflytande över både sininlärningssituation och skolmiljön i vid mening. Pådet sättet fostras eleverna till ett ökatansvarstagande både för sin egen utveckling och förvården av lokaler och material för att ta någraexempel.Widar kan alltså vara lugn. I framtidensskola kommer elevernas hyfs och uppträdande attunderstrykas i akt och mening att höja kvaliteten påkunskapsinhämtandet för alla elever.Anf. 140 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag delarstatsrådets och regeringens syn att skolans främstauppgift är att förmedla kunskap. Det blir ännuviktigare , inte minst i , denslandsdel jag kommer ifrån, där man står inför storastrukturomvandlingar.Jag rör mig mycket ute i skolorna, och många lärarehar kontaktat mig. Det är anledningen till att jagställde frågan. Enligt min mening är regeringensfrämsta uppgift i dagens samhälle att driva opinionoch skapa en policy. Många lärare är oroliga för attutslagningen i skall öka. Det sägs attkunskaperna skall premieras, och lärarna är oroligaför att det blir en slagsida och att man bortser frånskolobligatoriet. Det uppluckras så att allt flerelever med besvärliga hemförhållanden, vilka harsvårt att hänga med i skolan, kommer att slås ut.Det kan bli fallet om regeringens budskap bliralltför entydigt och man enbart betonar kunskap.Anf. 141 (m):Herr talman! Jag delar uppfattningen att en viktiguppgift för skolpolitiker i största allmänhet äropinionsbildning. När det gäller fostrandeaktiviteter är verkligheten sådan att man inte kanbesluta om att eleverna skall uppföra sig väl, utandet är en kultur som växer fram.En konkret fråga som jag som skolminister harförsökt att sprida kunskap om är detta medmobbning. Jag tror inte att det finns något som ärså förödande för de svaga eleverna som att kännasig ovälkomna eller rädda för att gå till skolan.Dessutom har många ungdomskriminella deltagit imobbningaktiviteter. Det kan verka enkelt att göranågot åt detta, men erfarenheterna visar att detkrävs både kunskap och erfarenhet för att på ettvettigt sätt bearbeta tendenser till mobbning i enskolsituation.Det finns en del erfarenheter på detta område, ochjag har försökt förmedla att de finns. Det finnslärare som arbetar mycket medvetet med dessafrågor, och jag anser att man skall försöka sprida dekunskaperna. Detta är ett konkret exempel där jagförsökt lyfta fram en enskild fråga när det gällerkulturen i skolan och vad som är rätt och fel.Det finns också annat som gjorts på detta område,och i detta sammanhang är frågan om närvaromycket central. Den förra regeringen uppvaktadesmed anledning av de erfarenheter och problem manhaft med frånvaron i gymnasiet mot slutet avterminen när eleverna ägnat sig mer åt att festa änatt studera. Det har lett till att frånvaron nu fåranges på avgångsbetyget, och så friska som den härvårterminen har i varje fall eleverna i Stockholminte varit på många år.Alla förslag från enskilda skolor och andra därregeringens medverkan behövs för att man skallkunna vidta åtgärder, kommer jag att pröva ipositiv anda. Det är oerhört centralt att detfostrande arbetet fungerar.Anf. 142 ():Herr talman! Jag tackar för den breddning av sittsvar som statsrådet har gjort. Det är angeläget i olika officiella sammanhang påpekar attkunskapsinlärning intimt hänger samman med engod social ordning, inte minst för dem som inte harstödet hemifrån. Därmed är jag nöjd.Anf. 143 (m):Herr talman! Jag skall försöka bli tydlig på denpunkten. I modern forskning om skolans resultatoch inte minst om framgångsrika skolor harframkommit att det inte finns någon motsättning iatt arbeta för ökade kunskaper och fostraeleverna. Tvärtom tycks erfarenheterna visa attskolor som medvetet arbetar på ett modernt sätt föratt eleverna skall lära sig något och som tror påskolans möjligheter att med undervisning nåresultat också åstadkommer mycket positiva socialaeffekter. Rätt hanterat blir det vinster i båda dessaavseenden. Jag ser fram emot stöd ochhjälp i arbetet att föra debatten vidare.Överläggningen var härmed avslutad.23 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1991/92:20 redogörelse för de statligaföretagenFörslag1991/92:12 revisorers förslag angåendenäringspolitiken -- utredningar och näringspolitiskaprogramMotionernamed anledning av prop. 1991/92:21 Teckning avaktier m.m. i Nordbanken1991/92:N1 av m.fl. (s)1991/92:N2 av och (nyd)1991/92:N3 av m.fl. (v)24 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 21 oktober1991/92:16 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna m.m.:Byggnadsarbetareförbundets länsplanerare(ledamöter i länsarbetsnämnden ochbyggarbetsnämnden i resp. län) upprättar sedan1981 varje kvartal en prognos över den förväntadesysselsättningen . Prognosenbygger dels på kända fakta om byggnadsarbetarkår,sysselsättningsmönster, kommande projekt ocheventuella samhälleliga insatser, dels på kunskaperoch erfarenheter om hur byggmarknaden i övrigt,dvs. den del av marknaden där projekten ocharbeten ännu inte är kända, normalt utvecklas.Septemberprognosen omfattar perioden november1991 -- .