prot · GE09106 · 1991-05-03 00:00:00 — Det är naturligtvisinte så att vi öser pengar ur några hemliga källor, sålyckligt är det inte. När vi föreslår tjänster ochökade bidrag t.ex. till kulturmiljöenheterna ochmiljövårdens förstärkning, är det inberäknat i vårtotala budget. Man gör ju omdisponeringar, ochdär har skapats utrymme för dessa förstärkningar.På den punkten behöver inte varaorolig.När det gäller ökning av planbesvär grundade jagmig kanske på en stickprovsundersökning. I det länsom jag bäst känner till har det ökat starkt. Jag skallkanske nämna och jag vill inte generalisera, men ivissa länsstyrelser har man fått en väsentligt ökatantal planbesvär.När det gäller länsindelningen var det inte hellermin avsikt att vi skall debattera detta . Men påsamma sätt som i varuppe och debatterade kommunalekonomi för sistagången är detta kanske sista gången jag debatterarlänsfrågor. Därför vill jag nämna någonting omdetta med länsindelningen.I går i stod det: Regeringen hartillsatt en utredning som skall se överlänsindelningen i landet. Man skall också titta överrelationerna mellan länsstyrelserna och landstingoch kommuner. En särskild utredning skalldessutom se över länsindelningen nere iGöteborgsregionen där splittringen är stor pågrund av de tre länen.Det är tydligen mer än på gångnu. Jag motsätter mig inte alls detta, utan jag villbara göra er uppmärksamma på att det är frågorsom måste hanteras med stor varsamhet. De haräven verkan på andra saker än själva dengeografiska indelningen.Anf. 24 () replik:Herr talman! säger att centernsförslag till en decentraliserad länsförvaltning haltarbetänkligt. Vi har den uppfattning att denlänsstyrelsereform som håller på att genomförasinte kommer att innebära att den centralastyrningen av den regionala förvaltningen påtagligtminskar. Reformen innebär inte heller attarbetsuppgifterna på länsplanet kommer attdecentraliseras på ett sätt som vi för vår del ansernödvändigt. Det vore också bra och nödvändigt förbefolkningen ute i länen. Därför måste en radåtgärder vidtas för en ökad länsdemokrati. Detfinns t.ex. förslag om att decentralisera vissaverksamheter vid ,, länsarbetsnämnden,utvecklingsfonden för att nämna några.Skall över huvud taget något hända ute vidlänsstyrelserna i de här styckena måstelänsstyrelserna få uppdraget från . I annatfall tror inte jag att det kommer att händanågonting.Magnus tyckte att jag skulle börja påhemmaplan. Jag kan tala om att det har jag faktisktgjort. Det jag har sagt nu har jag gjort utifrån minaerfarenheter som ledamot i en länsstyrelse. Jag kanförsäkra om att vid fleratillfällen har initierat decentralisering avfunktioner. Där har också kommunerna i storutsträckning ställt upp för att ta emot vederbörandefunktioner. Men intresset från övriga partier harvarit minimalt, för att inte säga obefintligt.Anf. 25 () replik:Herr talman! Först till nämnde siffran , men det skall vara 13 %som antalet PBL-ärendet har minskat totalt inomlandet. Jag vågar inte uttala mig för den länsstyrelsesom nämnde. Mengenerellt sett har vi fått färre antalöverklagningsärenden. Det tycker jag ligger i linjemed det lagförslag vi har lagt fram. Jag noterar detmed tillfredsställelse.Sedan vet jag att harvarit, och är, mycket involverad i detta medlänsstyrelseförvaltningen. Jag tycker att det vorebra om fler ledamöter i kammaren vore det.Det är riktigt som hon säger att jag i min hand hardepartementschefens kommande direktiv till de tvåutredarna. Den ena skall utredaGöteborgsregionen och titta på indelningen därsamt hämta litet stoff från storstadsutredningen.Jag råkar också veta vem det blir. Det vill jag intesäga till kammarens protokoll, men det blir enpolitiker som finns i Västsverige.Den andra utredaren kommer att arbeta centraltoch titta på och analysera den offentligaverksamheten. Jag menar att om vi nu sjösätter enlänsstyrelseförvaltning, så får man inte göra enregionindelning och slå sönder det som vi harkämpat för . Jag har förregeringskansliet framhållit att så får det inte gåtill -- och jag tror att vi är ganska överens om denuppfattningen.När det gäller pengarna, herr talman, vill jag barasäga att vi tycker att inte har merapengar att fördela. Den fördelningsprofil somfolkpartiet liberalerna här har lagt fram innebärinte att man prioriterar miljöintressena. Vi finneratt vad vi föreslår är en bättre väg att vandra.Till vill jag säga: Fortsätt med dedecentralistiska strävandena! Fortsätt med att inomera län initiera utlokalisering och decentraliseringav olika organ och förvaltningar! Det är det vi vill.Men det skall ligga på regional bas där de folkvaldasjälva beslutar i den här riktningen. Det är alltsåden målsättning vi står bakom.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag välkomnar naturligtvis det somMagnus redogjorde för. Det stämmerkanske inte riktigt med vad som stod i tidningen . Vi får hoppas att är merainitierad än Kommun-Aktuellt.Men hur som helst är det bra att man ser över denhär frågan. Jag har inte själv, det skall jag villigterkänna, tagit ställning för eller emot -- om, hur ochi vilken riktning vi skall göra om länen. Jag tyckeratt det är en oerhört svår fråga. Men vad jag villebetona var, med utgångspunkt i hur man harhanterat den samordnade länsförvaltningen, måste göra detta varsamt och inte komma meddubbla budskap, som man har gjort på skolansområde, på vägområdet osv. Jag är glad att MagnusPersson instämmer i att det inte har varit bra.Anf. 27 ():Herr talman! Vi moderater står bakommajoritetsförslaget i det här betänkandet, men jagvill ändå kommentera två saker.Den första gäller kulturmiljövården. Jag villhänvisa till moderatmotionen 1990/91:Kr286. Ettgenomförande av motionens förslag skulle medföraförbättringar av kulturmiljövården.När det gäller den avvikande meningen iutbildningsutskottets yttrande i det här ärendet villjag kommentera det som berör den statligatillsynen på regional nivå i fråga om utbildningen.Vi moderater i bostadsutskottet tror inte att detkommer att råda någon tveksamhet om varbesluten inom utbildningsområdet skall fattas. Menvi kommer att följa utvecklingen med stort intresseoch föreslå de eventuella förändringar som kanbehövas om det visar sig erforderligt. Vi troremellertid inte att så kommer att ske.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande finansutskottetsbetänkande /91:FiU29 och bostadsutskottetsbetänkande /91:BoU14.Finansutskottets betänkande FiU29Mom. 1 (inriktningen av den kommunalaekonomin)Först biträddes reservation 3 av med 33 röster mot 19 förreservation 4 av . 249 ledamöteravstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 2 av med 38 röster mot 33 förreservation 3 av och ledamöter avstod från att rösta.Därpå biträddes reservation 1 av m.fl.med 59 röster mot 40 för reservation 2 av AnneWibble och . 203 ledamöter avstodfrån att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 158röster mot 57 för reservation 1 av m.fl.86 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (begränsningar i den kommunalautdebiteringen)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot37 för reservation 6 av och . 88 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (den kommunalekonomiska kommittén)Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot20 för reservation 8 av . 54ledamöter avstod från att rösta.Mom. 9 (särskild skatteutjämningsavgift)Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot144 för reservation 19 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 10 (avräkningsskatt)Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot33 för reservation 21 av och . 36 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 12 (konsekvensanalyser i regeringenspropositioner m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot146 för reservation 23 av m.fl.Mom. 16 (utvidgning av den kommunalabeskattningsrätten)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot18 för reservation 26 av . 6 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU14Mom. 1 (kulturmiljöenheternas resursbehov)Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot72 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (resurserna på miljöområdet)Först biträddes reservation 3 av 24 röster mot 19 för reservation 4 av KjellDahlström. 260 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 2 av . med 72 röster mot 37 för reservation 3 av JanStrömdahl. 194 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 195röster mot 106 för reservation 2 av . 11 (resurser för livsmedelskontrollen)Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot17 för reservation 6 av . 14 (en decentraliserad länsförvaltning)Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot43 för reservation 7 av och momentUtskottets hemställan bifölls.7 § betänkande1990/91:SkU22 Alkoholskattefrågor.Anf. 28 ():Herr talman! Som vanligt har ett stort antalmotioner väckts som gäller alkoholbeskattningenoch ett mindre antal som gällertobaksbeskattningen. Prisfrågor återkommer mantill med en drucken papegojas envishet. Uttrycket''drucken papegoja'' användes första gången här iriksdagen av nuvarande utrikesministern, , i en debatt med Per . Men PerAhlmark förstod inte riktigt vad . har emellertid ett påtagligtbegåvningslyft ägt rum i , varför jag intenärmare behöver utveckla meningen meduttrycket.Utskottets majoritet skriver att skattehöjningar börgenomföras på alkohol och tobak så att dessa priserföljer den allmänna prisutvecklingen. Men talet omatt följa den allmänna prisutvecklingen är litetluddigt. Som bekant talar man om den allmännaopinionen, det allmänna brandskyddet, detallmänna livet osv. Men skattehöjningar på alkoholoch tobak grundar sig inte på den allmännaprisutvecklingen, utan på utvecklingen avkonsumentprisindex. Därutöver har vigrosshandelsindex, produktionsindex,exportindex, importprisindex osv. Om man talarom utvecklingen på alla dessa områden kanske mankan tala om en tendens som är allmän i betydelsengenerell. Varför skattehöjningar skall följakonsumentprisindex utveckling kan diskuteras.Det innebär ju en rätt passiv politik. Omreallönerna stiger somkonsumentpriserna stiger blir ju alkoholen relativtsett billigare. Om man via priserna vill påverkakonsumtionen av alkohol bör man agera litetannorlunda.I vår reservation 6 föreslår vi attlättvinsbeskattningen ändras, så att kvalitetsvinerblir billigare och vissa förhållandevis alkoholstarkalättviner blir dyrare. Jag yrkar bifall till dennareservation.I reservation 7 föreslår vi ytterligare en åtgärd sombör medverka till en övergång till svagare dryckeroch minska den totala alkoholkonsumtionen. Detär att lindra skatten på alkohol i samband medservering. Den frågan anser jag att regeringensnarast bör utreda.I reservation 8 vill vi att man skall undersökamöjligheterna att tillåta servering av obeskattadealkoholdrycker ombord på . Bl.a.länsstyrelsen i , ochstatens industriverk har ställt sig bakom tanken atttillåta viss skattefri försäljning påGotlandsfärjorna.Vi anser också -- i reservation 9 -- att samma reglerbör gälla för färjeförbindelserna mellan ochDanmark som för övriga linjer, t.ex. ochDanmark samt och . Vi anser bör ta initiativ till nya överläggningar medDanmark om att få bort den s.k. heller finns det något skäl för att färjetrafikenpå inte skall få drivas på samma villkorsom gäller för rederierna i Göteborgs- ochStockholmsregionerna. Det kan ske genom att mananser samtliga förbindelser med somlånga rutter. är det endast en linje, nämligenlinjen --som får drivas som s.k. långrutt. Enligt vår mening bör regeringen omedelbartta upp frågan om ändrad klassificering också förlinjen --Allinge till diskussion medDanmark. I detta instämmer både folkpartietliberalerna och ledamöter iskatteutskottet.Jag yrkar bifall till reservation 10.Anf. 29 ():Herr talman! skämtar om drucknapapegojor. Vi tycker att det här ärendet är förallvarligt för att man skall göra det. Det är nämligenviktigt att tränga tillbaka bruket av alkohol, ochsärskilt viktigt är det att förebygga missbruk hosden unga generationen.Om skall kunna nå det mål som WHO harställt upp och som har anslutit sig till,nämligen att minska alkoholkonsumtionen med25 % , så krävs det enligtfolkpartiet liberalernas mening en nationelloffensiv för minskad konsumtion av alkohol. Detberor på det faktum att konsumtionen har minskatmed enbart på vägen mot enminskning . Det krävs alltsåkrafttag för att minska konsumtionen i enlighetmed WHOs mål.Alkoholmissbruket är ett våra störstasamhällsproblem, och konsumtionen av alkohol ärförmodligen den viktigaste enskilda faktorn bakomsjukdomar, olyckor, våld och död bland svenskar iyrkesverksam ålder.Riksdagen beslöt 1977 att vi mer aktivt skulleanvända prisinstrumentet i syfte att minskaalkoholkonsumtionen. En sådan policy medförbehov av täta prishöjningar, något som tyvärr intehar skett i den takt som krävs för attprisinstrumentet skulle ha åsyftad verkan.Alkoholskatten höjdes senast , mensedan dess har prisutvecklingen varit kraftig inomett flertal områden. Trots detta och trots upprepadeförslag från oss om att justera upp alkoholskattenså att den följer inflationen, har regeringen visatfullständig passivitet i denna fråga.Folkpartiet liberalerna kräver i reservation 1tillsammans med en höjning avalkoholskatterna . Denhöjningen bör också, som vi påpekar, ta hänsyn tillriksdagens beslut om beskattning efteralkoholstyrka.Anders har uppdaterat sin välkändatrebetygsuppsats om alkoholenssamhällsekonomiska kostnader i Sverige.Undersökningen avser enbart de materiellakostnaderna, dels de direkta kostnaderna, dvs.resursförbrukning till följd avalkoholkonsumtionen, dels de indirektakostnaderna, dvs. utebliven produktion till följd avalkoholkonsumtionen. Humanitära kostnader somlidande och obehag finns inte medtagna iberäkningarna.Omräknat till prisläget /91 äralkoholens materiella kostnader ca 100 miljarderkronor. kallar också sin bok för''100 miljarder kostar supen!''. Om alkoholenskostnader skulle översättas till flaskans nivåbetydde det att en flaska . starksprit betingadeen samhällsekonomisk kostnad på ca , enhelflaska lättvin ca . starköl ungefär30 kr.Den här undersökningen tar definitivt död på deninte helt ovanliga uppfattningen att statensinkomster av alkoholskatten skulle vara större ände statliga utgifterna för alkoholskadorna. Ingetkan vara mer felaktigt, vilket klarthar visat.Många tror att svenskar dricker mer alkohol än vadsom är brukligt i andra västländer, eller i varje fallatt våra alkoholproblem är värre än i andra länder.Man skyller detta på vår speciella, aktivaalkoholpolitik. Internationella jämförelser visardock på motsatsen. Ser vi till den registreradeförsäljningen av alkoholdrycker finner vi attSverige, och ligger på en lägre nivåän övriga västvärlden. Dessa tre länder för enlikartad, restriktiv alkoholpolitik. Vi i folkpartietliberalerna finner det nödvändigt att fårmöjligheter att fullfölja denna restriktivaalkoholpolitik även som medlem i EG.Sverige har en internationellt sett relativt lågalkoholkonsumtion. kom vi på 28:e platsav 36 undersökta länder. Även när det gällerdödlighet i skrumplever ligger relativt lågtvid en internationell jämförelse. Men vi har ändåen ur folkhälsosynpunkt alltför högalkoholkonsumtion i landet.Europarådet, i vilket de 12 ochytterligare 12 europeiska stater är medlemmar, hari höstas antagit en rekommendation omalkoholpolitiken som väl överensstämmer medfolkpartiet liberalernas syn. Rekommendationenkom fram genom en pionjärinsats av DanielTarschys, som var rapportör föralkoholpolitik i församlingens sociala utskott.I rekommendationen framhålls att bruk ochtraditioner i samband med alkoholförtäringvarierar kraftigt mellan länder, liksom denationella strategierna för att reduceraalkoholbruket gör. Dessa varierande nationellastrategier omfattar också olika nivåer avalkoholskatter, varför någon fiskal harmoniseringinte bör avkrävas länder. Däremotrekommenderar medlemsländernasregeringar att i högre grad än beaktafolkhälsoaspekterna. Det skulle kunna ske genomatt man antar nationella mål för att nedbringaalkoholkonsumtionen i linje med WHOs mål''Hälsa 2000'', och genom att arbeta förnationella strategier för att begränsaöverkonsumtion och förebygga missbruk.Folkpartiet liberalernas slutsats är att sommedlem av EES och EG kan och bör arbeta för enfortsatt restriktiv alkoholpolitik. Europarådetsrekommendation innehåller ett viktigtkonstaterande, nämligen att just därför attländernas alkoholtraditioner varierar så kraftigtbehövs ett betydande utrymme för nationellastrategier mot hög alkoholkonsumtion. Viförutsätter att regeringen noga bevakar denna frågai integrationsarbetet med EG. Därför har vi helleringen reservation på denna punkt.I reservation 14 däremot betonar vi tillsammansmed att pris- och skattepolitikenockså spelar en stor roll när det gäller att minskabruket av tobak. Den politiken måste enligt våruppfattning få spela en än större roll än , ochvi föreslår att tobaksskatten nu skall höjas. Det görvi för att ett hälsopolitiskt program mot tobak skallfå trovärdighet. Regelbundna prishöjningar påtobaksvaror är bland de viktigaste instrumenten föratt minska tobakskonsumtionen.Ett skäl mot prishöjningar har varit att tobakräknas in i konsumentprisindex och att en höjningav priset därmed blir inflationsdrivande. Inom EGanser man att det av hälsoskäl är angeläget att tabort tobak från konsumentprisindex. Redan i dagpubliceras för vart och ett av de 12medlemsländerna prisindex exkl. tobak. År 1992skall det helt tas bort. Vi i borde göradetsamma.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 14.Anf. 30 ():Herr talman! Ungefär vart åttonde dödsfall i vårtland anses orsakas av tobaksrelaterade sjukdomar,och en stor del av sjukvårdsresurserna tas i anspråkför personer med sjukdomar eller andra skadorsom har samband med alkoholförtäring. Mot dennabakgrund och på grund av de stora skador i övrigt,lidande och förluster som tobaks- ochalkoholbruket medför, är det för oss inomcenterpartiet självklart att samhället genom olikaåtgärder måste försöka begränsa tobaks- ochalkoholkonsumtionen. Det är främst åtgärder somsaklig upplysning, restriktioner och utnyttjande avprisinstrumentet, alltså beskattningen av tobak ochalkohol.Det nu aktuella ärendet gäller alkohol- ochtobaksskatterna. Vi anser att dessa skall höjassuccessivt så att priserna åtminstone följerpenningvärdeförsämringen och helst så att sprit ochtobak relativt sett blir något dyrare. I tider av enpositiv reallöneutveckling är det särskilt viktigt attprishöjningarna sker så att de överstigerkostnadsutvecklingen. Åtgärder bör vidtas för attförhoppningsvis begränsa konsumtionen.Vad gäller alkoholskatterna vill jag först erinra omatt det i det alkoholpolitiska program som antogsav 1977 ingår att föra en aktiv prispolitik,innebärande att alkoholpriserna skall vara högaoch följa den allmänna prisnivån samt attprishöjningar skall genomföras relativt ofta. Vi kannu konstatera att alkoholskatterna senast höjdes ibörjan av maj , alltså . Medhänsyn till prisutvecklingen böralkoholskatterna höjas , något som vitillsammans med framhåller ireservation 1.Tyvärr finns det en utskottsmajoritet som inte anseratt skall uttala någon uppfattning i dennaviktiga samhällsfråga som alkoholpolitiken utgöroch som alkoholbeskattningen är en viktig del av.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Vad gäller åtgärder för att begränsa tobaksbrukethar jag tillsammans med under enföljd av år väckt ganska omfattande motioner, varisuccessivt höjd tobaksbeskattning och ett fråntobaksskatt rensat konsumentprisindex varit någraav de många kraven. I vår senaste motionframhåller vi mot bakgrund av vikten av en aktivprispolitik när det gäller tobaken följande:''Det bör ankomma på regeringen att mot bakgrundav strävandena att begränsa tobaksbruket övervägaoch föreslå erforderliga successiva höjningar avbeskattningen av tobaksvaror, så att tobaksprisernastiger mer än konsumentprisindex, vilket riksdagenbör ge regeringen till känna. ''Jag är glad över att skatteutskottets centerpartisteroch folkpartister i reservation 14 helt ställt sigbakom denna del av vår motion. Men det är baradessa 4 ledamöters ställningstagande som vi somvill försöka begränsa tobaksbruket kan vara gladaöver. De 14 övriga i utskottet motsätter signämligen varje riksdagsuttalande i denna fråga.Herr talman! Jag yrkar med det bifall tillreservation 14.I det nu aktuella utskottsbetänkandet behandlasäven en fråga av något annan karaktär. Det är hurfärjeförbindelsen --Allinge skallklassificeras. För att jämställa denna linje med deandra färjeförbindelserna från tillBornholm bör, enligt utskottets icke-socialistiskaledamöter, även den förstnämnda linjenklassificeras som s.k. lång rutt.Motion med detta krav har bl.a. väckts av de bådacenterpartisterna . I skrivelser dels till regeringen ,dels till riksdagsgrupperna har Simrishamnskommun bl.a. med hänvisning till vikten avupprätthållande av principen om lika behandling avkonkurrerande näringsidkare begärt att dennämnda färjelinjen skall få samma klassificeringsom övriga linjer från till . Ireservation 10 stöder bl.a. detta mycketvälmotiverade krav, vilket avstyrks av densocialistiska majoriteten utan någon som helstmotivering. I varje fall har inte jag kunnat finnanågon i betänkandet.Den kanske största alkoholpolitiska frågan tordeganska bli om vi inom ramen för denvästeuropeiska integrationen kan fortsätta att föraen tillräckligt restriktiv alkoholpolitik i vårt land. Iett särskilt yttrande fogat till utskottets betänkandeunderstryker och kraftigt attintegrationsarbetet från svensk sida inte fårbedrivas så att en effektiv alkoholpolitik försvåras.Det är, herr talman, ett synnerligen värdefulltpåpekande som görs i detta särskilda yttrande.Anf. 31 ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande nr 22diskuteras en del fiskala aspekter på alkoholfrågan.Jag avser inte att för del denna dagi kammaren driva någon alkoholpolitisk debatt. Jaganser att de alkoholpolitiska frågorna är bättreägnade att hanteras inom socialutskottets ram, ochdet är väl också den allmänna meningen ikammaren att så bör vara. Jag kommer främst attuppehålla mig vid fiskala aspekter och den del avstatsbudgetens intäktssida somalkoholbeskattningen utgör.Jag skall dock säga några ord angåendealkoholpolitiken. och har tagit upp ståndpunkter som jag till stordel kan instämma i. Från sidaverkar vi naturligtvis för att nå WHOsmålsättningar och fullfölja riksdagensalkoholpolitiska program. Bruket av alkohol ärnaturligtvis en av de viktigaste orsakerna tillmissbruk. Därför är prisinstrumentet viktigt. Mendet är också en intäktskälla som är riktig. Den harmycket få negativa aspekter. De flesta skatter harnågon negativ aspekt. De marknadsstörningar somuppstår av en skatt är i denna fråga enbart positiva.Vi har därför yrkat man borde ta fram förslag som leder till attskatteintäkterna kan öka . Det kan krävaen något större skatteskärpning än 10 %.Hoppeligen sjunker bruket vid en skattehöjning.Vi yrkar bifall till reservation nr 2. Jag vill ocksåredan nu säga att därest kammaren inte skulletillstyrka reservation nr 2, kommer vi i en senarevotering även att stödja reservation nr 1.Herr talman! Jag vill också yrka bifall tillreservation nr 4. Den gäller tobaksbruket.Ledamöter från sex partier har här kunnat enas. Jagtror att det vore mycket värdefullt om dessamotionärer skulle kunna få stöd av en majoritet ikammaren. Även tobaksbruket har ju mycketpåtagliga skadeverkningar, i likhet medalkoholbruket. Här skulle finnas ett utmärkt sätt attgöra en koppling till att försöka minskatobaksbruket genom ett bifall till dennareservation.Jag vill också kommentera reservation nr 6, dockutan att yrka bifall till densamma. För minpersonliga del vill jag säga att det finnsståndpunkter i denna reservation som jag delar ochställer mig bakom. Men jag menar också att i ochmed direktiven 1989:51 arbetar en utredning iriktning mot att ändra beskattningen så att man tarökad hänsyn till alkoholhalten. I ett sådantsammanhang menar jag också att man bör övervägaatt införa en ny form av starköl som enbart skallsäljas på Systembolaget.