prot · GE09102 · 1991-04-25 00:00:00 — Datorerna kan få besökareatt komma i nära kontakt med utställningen, t.o.m.så att besökaren kan styra innehållet i vad han ser;det kan uppstå en dialog.Om man därtill tänker på vad en sådan härutveckling kan komma att betyda för skolans ochfolkbildningens möjligheter att göra kulturarvettillgängligt för alla, då kan man hissna även infördemokratiperspektivet. När alla människor fårtillgång till sin historia, sina rötter, presenterad ochformulerad på ett sätt som man förstår, dåunderlättas och ökas förståelsen för ens egenbakgrund. Då kan man känna självförtroende ochstolthet över sin kultur.Det är viktigt att vi ger människor de redskap debehöver för att de skall kunna söka den kunskapoch information som finns på våra museer.Kunskapen om det förflutna kan vara enförutsättning för att vi skall kunna bidra till en brasamhällsutveckling. Om vi inte vet varför vårtsamhälle ser ut som det gör , kan vi inte skapaett bättre morgondagens samhälle.Detta leder osökt över till det andra område somjag skulle vilja beröra litet särskilt -- Arbetetsmuseum.Författaren , han som är ansvarig förGrävrörelsen som startade , där mangick i studiecirklar med rubriken ''Gräv där dustår'', har en gång sagt: ''Det är bra att det finnsmånga bilder av historien, då finns det också mångamöjliga bilder .'' Det är en sådan synvi försöker stödja, det är en sådan utveckling viförsöker stimulera till, genom att bidra tilluppbyggandet av museum. Vi vill säga tillt.ex. industriarbetaren: ''Din bild av historien är välså mycket värd att bevara och visa fram som någonannans. ''Industrilandskapet i är ett välbevarat,arkitektoniskt sett intressant industriområde, somsaknar motstycke i . Strykjärnet, somfastigheten heter, byggdes sombomullsspinneri för Holmens bruk. Arkitekt varFolke Bensow. lär ha sagt attStrykjärnet var vackrasteindustribyggnad. Det är vackert än i dag.Men betänk detta: Att arkitekten bakom det nyaväveriet var är det mycket lätt att tareda på. Vad arbetarna hette som sedan byggdefabriken har aldrig uppmärksammats ellernedtecknats.I Strykjärnet hittar vi alltså Arbetets museum, somvi har haft så skilda uppfattningarom. I det sammanhanget skulle jag vilja ställa enfråga till . Hur kan det komma sigatt kan nedprioritera anslaget tillArbetets museum på det sätt som ni gör, Arbetetsmuseum som är ett så viktigt inslag i Sverigeskulturpolitik?Moderaterna har aldrig haft någon förståelse förvårt behov av att dokumentera arbetet ochlevandegöra arbetets historia. var det baramoderaterna som motarbetade Arbetets museum.Sedan förra året har de sällskap av , fasti något mildare form. gläder visocialdemokrater oss mycket åt att valt attställa upp på det tillkännagivande om behovet avframtida resurser som vi har föreslagit. Vi trornämligen att vi nu har kommit till den punkt då vimåste bestämma oss angående Arbetets museumsframtid. Vi socialdemokrater har kommit fram tillatt det är dags att lyfta in arbetets historia imuseivärlden -- historien inifrån och historienunderifrån är vad det handlar om, och den är värdsin plats och den är värd ett statligt stöd.Vänsterpartiet har reserverat sig för ett ökat anslagredan i år. Jag är säker på att Arbetets museumgärna skulle ta emot ytterligare 4 miljoner kronorredan i år. Men efter mina kontakter medföreträdare för museet vet jag att man klarar ett årtill med oförändrat statligt stöd, eftersom man harsamlat litet i ladorna. kommer det dock attbli alldeles nödvändigt med ett ökat stöd.Alla som följt utvecklingen alltsedan starten vet attArbetets museum ofta brottats med stora problemoch arbetat i motvind. Men det har hela tidenfunnits ett antal eldsjälar som har satsat allt pådetta, och de har bidragit till att det ordspråkbesannas där det sägs: ''Det är i motvind somdraken stiger. ''finns det liknande museer eller planerpå sådana i ett flertal andra länder: i ,och men också i ,, , och . Vi är alltsåinte unika längre -- de är lika kloka världen över.Fru talman! Man kan inte annat än beklaga att vi iår måste göra den bedömningen att det saknasutrymme för en förstärkning av länsmuseerna. Mendet finns ett problem som det är ännu angelägnareatt lösa, och det har bl.a. pekat på.Det gäller de effekter som det ändrade systemet förlönebidragen kan komma att medföra. Den fråganhoppas jag att vi tillsammans skall kunna följa uppoch finna en acceptabel lösning på.En fråga som ständigt är aktuell i densocialdemokratiska kulturpolitiska debatten, ochjag utgår ifrån att den diskuteras även i andrapartier, är den fördelningspolitiska aspekten. Ensocialdemokratisk kulturpolitiker sade en gång attpå kulturens område handlar det om att ta från allaoch ge till några få.Museiveckans tema var Historien, museernaoch den unga generationen, men somdiskussionerna utvecklades kunde temat lika gärnaha varit: Hur når vi nya grupper?Den här frågan har ju också blivit föremål för enundersökning av . Av kulturrådetsrapport framgår att det finns institutioner ochorganisationer som lyckats bättre än andra. Detfinns medel som man använt och som visat sigverkningsfullare än andra.Allt detta har man alltså beskrivit, och rapporten ärnu ute på remiss i kommuner, landsting ochorganisationer. Jag hoppas att det blir många somtar chansen till en ordentlig diskussion och tittarefter hur man arbetar och hur man kan förändra sitteget sätt att arbeta så att fler blir delaktiga. Det härgäller i högsta grad också politiker och tjänstemänsom har att besluta om museiverksamheten iSverige. En av de medverkande i museiveckansstora debatt, professor , sade attmuseerna skall vara till för dem som kommer ditförsta gången. Jag vill tillägga att verksamhetenskall vara så upplagd att besökarna lockas attkomma tillbaka. Det är viktigt att alla vi som haransvar för verksamheten deltar i en diskussion omvägar att nå ett sådant resultat.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det var intressant att lyssna till SylviaPettersson och rätt avslöjande för den politik somsocialdemokraterna uppenbarligen vill föra.Hon noterar att det inte finns tillräckligt mycketpengar till kulturen. Det är precis det vi sagt i allaandra partier, att socialdemokraterna lågprioriterarkulturen. Jag bara noterar som ett faktum att detinte bara är vår beskrivning av verkligheten utanäven lyfter hon fram ett museum i det härligaspektrum av fina museer som vi har i , påcentral nivå och på regional nivå, härligt aktiva,stimulerande museer, som i ordets rätta bemärkelseär arbetets museum. De finns över hela landet.Men hon lyfter fram ett annat, nämligen det somheter Arbetets museum. Det är rätt avslöjande attnär det gäller andra verksamheter, t.ex.länsmuseerna, är ni till ytterlighet återhållsamma.Till Arbetets museum plockar ni fram pengar.Tala om nu om för mig, : Hurmånga utställningar har Arbetets museum haftunder de här åren? När jag fått svaret skall jag göraen kommentar till det och jämföra den aktivitetsom bedrivs på Arbetets museum med den mycketstimulerande aktiviteten på andra museer.Jag, liksom flera andra, tog i mitt inlägg uppkvalitetsaspekterna, hur viktigt det är att vi ikulturmiljöfrågan uppmärksammar kvaliteten,kunskapen och utbildningen. Jag skulle väldigtgärna från socialdemokraternas företrädare iutskottet vilja få någon kommentar till varför niinte stödjer dessa förslag om ökade satsningar påkulturmiljön.Anf. 96 () replik:Fru talman! Detta blir mer en kommentar än enreplik och på slutet en liten fråga.Det var väldigt intressant det sadeom och de positiva konsekvensersom det ökade anslaget kommer att få, inte minstför länsmuseerna. Det handlar om har faktiskt hittat vägar för attarbeta som det centralmuseum som det skall vara.Nu får man alltså ett redskap för att olika samlingarskall kunna bli mer tillgängliga för alla människor.Det är klart att det är bra med de tekniskalösningarna. Men apparater och bildskärmar måsteju skötas av någon. De nya positiva möjlighetersom länsmuseerna nu får måste tas till vara avmänniskor. Därför är det väldigt viktigt attlänsmuseerna nu får dessa ökade grundbelopp sommajoriteten vill satsa på. kan välinte tycka att det är rena eländet att en majoritethar föreslagit att det skall bli 125 grundbelopp tilllänsmuseerna. Jag tror inte det, men jag funderar ialla fall.Sylvia säger att det inte är mening attsatsningarna på länsmuseerna skall upphöra. Nej,det skulle bara fattas att denna viktiga verksamhetsom vi fattade beslut om ochsom har betytt så mycket för de olika regionernahelt enkelt skulle upphöra.Anf. 97 () replik:Fru talman! En kort replik till regionala museerna har många uppgifter, ochde är profilerade på många olika sätt. Jag skulle troatt de flesta av dem på något sätt är ett arbetetsmuseum. De präglar och speglar arbetetsutveckling i sin region.Det är därför jag tog upp denna diskussion i mittanförande. Socialdemokraterna riktar sina insatsermot ett speciellt museum som man integer några kommentarer om att dessa 125grundbidrag behöver tas fram. Det vi ser ibetänkandet är att just detta museum bör haytterligare anslag till sina driftskostnader.Jag kan nämna för att i mitthemlän finns i anslutning till vårt länsmuseum, enrederibyggnad. som jag kommer ifrån harfaktiskt varit en sjöfartsstad. Där har man byggtupp ett museum som speglar arbetets utveckling iden regionen.Man skall inte bara tro på rubriken. Om ordet''Arbetet'' står längst upp, då blir det engagemang.Men det finns liv och engagemang i dessa frågorockså ute i de regionala museerna.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag måste tyvärr börja med attkorrigera . Jag har ingalunda sagtatt socialdemokraterna inte har några pengar tillkultur. Jag har lyft fram ett par områden där vi harmindre resurser än vi skulle kunna önska oss.Samtidigt vill jag än en gång påpeka att ävenanslagen till kulturhistoriskt värdefull bebyggelseoch till kulturlandskap ökar i propositionen även iår.Sedan lyfte jag alltså fram ett museum, Arbetetsmuseum. Jag kanske skall påpeka för minameddebattörer att inte heller på det området har vii år ansett oss ha några ytterligare resurser. Museetfår alltså inte ett öre mer än . Detenda vi gjort är att säga att måste vi taställning till ytterligare resurser om dess framtidskall kunna säkras.Göran frågar hur många utställningarArbetets museum har haft. Jag kan inte påstå attutställningar är enda tecknet på att ett museum harnågon verksamhet, men jag kan försäkra attArbetets museum under dessa år har haft ett flertalutställningar. De har själva producerat ett antal,men de har även sysslat med andra saker.För att kunna erbjuda möjligheter till studier ochforskning i samband med studiebesök på museethar man byggt upp ett arkiv och ett bibliotek. Manhar ägnat sig åt ett omfattande forsknings-,inventerings- och dokumentationsarbete. Ganskaunikt är att man gjort detta i en stor uppsökandeverksamhet. Man har stött LO och ABF i bildandetav historiska råd över hela landet. Manhar aktivit deltagit i att ta fram Arbetets historia iSverige, som är en guidebok till museeroch miljöer. Man har också fungerat som forum fören lång rad seminarier på olika områden. Dessutomhar tiden förstås använts till planering för denframtida museiverksamheten.Inför öppnandet produceras enutställning som heter sinnet, som är enutställning om vardagsupplevelser, om hur vianvänder våra sinnen i arbetet. Den handlar omarbetets innehåll och vill stimulera till nya frågor,nya tankar, nya krav på arbetets område. En annanutställning som kommer att visas fr.o.m. decemberär en stor fototutställning som heter ofWork. Den består av mer än 500 bilder avfotografer från flera olika länder.Till kan jag säga om länsmuseerna:Det är klart att det inte är rena eländet att de intefår flera grundbelopp. Det förstår säkert StinaEliasson också. Hon var rädd för att vi hademenat -- när vi säger att satsningarna inte skallupphöra -- att vi skulle sluta att betala bidrag överhuvud taget till länsmusserna. Men det vi talar omhela tiden är ökningen av grundbeloppen, och detvet mycket väl.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag ställde frågan om Arbetetsmuseum därför att vi har hört att det har varitvådliga igångsättningssvårigheter. Stora pengar harsatsats från statsmakterna för att museet skallkomma i gång. Det som nusäger -- jag tror på det naturligtvis -- gällerperspektivet framåt. I perspektivet bakåt har, såvittjag förstår ingen utställning genomförts.Nu öppnar museet , det är riktigt, mendet har genererats mycket pengar tilldenna verksamhet.Det handlar nu om det perspektiv som jag ochandra har på kulturlivet. Det är kanske litet bredareän det perspektiv som ensidigt skulle gynnaArbetets museum. I den humanismens och etikensvästeuropeiska kultur, där jag hämtar minstimulans, finns en oändlig massa andraverksamheter också att satsa på i ett perspektiv somär längre och som hämtar sin inspiration dels frånantiken och dels från västerlandets utveckling. Attden typen av museer inte med ett ord skulle nämnaskänns litet konstigt när bara lyfterfram Arbetets museum.Anf. 100 () replik:Fru talman! Det var ganska bra att SylviaPettersson påpekade att det inte är fråga om att tabort någonting ifrån de regionala museerna, utanatt grundbeloppen ökar. Men jag fick denuppfattningen av hennes första anförande, när honsade att det inte är meningen att satsningarna skallupphöra.Sedan är det faktiskt så att det dröjer länge innanman nått till en sådan nivå för länsmuseerna vadavser grundbeloppen att man helt och hållet ochperfekt kan klara de åtaganden som man har och deuppgifter som är pålagda ifrån olika myndigheter.Länsmuseernas samarbetsråd har gjort enutredning som visar att de statliga bidragenegentligen skulle behöva mer än fördubblas från igenomsnitt 15 till 50 grundbelopp per museum föratt museerna skall kunna fullgöra sina uppgifter närdet gäller kulturarv, hembygd, historia, konst,natur och kulturminnesvård.Men är dessa missförstånd uppklarade.Får jag säga när det gäller Arbetets museum att jaghar varit där. Det är ett mycket intressant museum.Jag rekommenderar ett besök där. Jag tror inte detär särskilt märkvärdigt om ett museum, eller vadsom helst, kan ha igångsättningssvårigheter. Detkan nog drabba våra projekt litet var. Men museetsom sådant är mycket intressant.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jo då, , att Arbetetsmuseum haft problem i starten är alldeles sant.Däremot är det alldeles fruktansvärt osant att maninte skulle haft någon utställning under årens lopp.Det får nog kolla upp litet bättre.Jag tyckte precis jag hörde säga atthan trodde på . Dettycker jag är ett klokt beslut.Sedan är det inte så att vi ensidigt gynnar Arbetetsmuseum bara för att det är det jag har valt att talaom här . Det låter på precissom om vi skulle ta bort de statliga bidragen för allaandra museer än Arbetets museum, men det är inteheller sant.Det är en lång rad länder, inte bara i utanockså i och , som är precis lika klokasom vi och satsar på ett Arbetets museum. Dettamuseum kommer att öppna . Jagtror jag skall följa råd. Jag skall setill att får en inbjudan. Så kan niåtminstone komma och titta på den vackrabyggnaden.Till skulle jag när det gällerlänsmuseerna vilja säga att vi naturligtvis aldrigkommer att hamna i den situationen -- oavsett hurmycket pengar vi anslår -- att museerna säger:Tack, nu är det nog, nu vill vi inte ha mera. Jaghoppas faktiskt att vi heller aldrig kommer atthamna där. Jag tycker att det är viktigt att det helatiden kommer att finnas ambitioner som sträckersig litet längre än vad de ekonomiska resursernagör.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 102 ():Fru talman! Jag tänker tala om betänkandena 24och 26. I betänkande 24 behandlas förslag ibudgetpropositionen om anslag till statligtarkivväsende, m.m.Samtliga motioner som har lämnats med anledningav budgetpropositionen i härmed berörd delavstyrks mot bakgrund av arkivdepåkommitténsarbete. Utskottets majoritet anser att man skallavvakta med förslag tills kommittén har redovisatförslag som bl.a. rör arkivens personalsituation,förslag om inrättande av nya tjänster och omutbyggnad av landsarkivorganisationen.Arkivdepåkommittén har överlämnatsitt betänkande till utbildningsminister . Vi får nu avvaktautbildningsdepartementets proposition i ärendet,men nog tycker jag att det i arkivkommitténsbetänkande skymtar lösningar som ger tillförsikt imånga av de frågor som och talar om. Jag anser liksom utskottetsmajoritet att det var klokt att vänta på dettakommittébetänaknde.Det finns ett antal motioner som tar uppmikrofotografering av kyrkobokföringsarkiven ochverksamheten vid Svensk Arkivinformation iRamsele. De avstyrks av utskottet med hänvisningtill att frågorna faller under riksarkivetsansvarsområde. Dessa frågor har också till vissadelar övervägts i arkivdepåkommittén. I sittbetänkande har arkivdepåkommittén beräknatmedelsbehovet till ca 93 milj.kr. för mikrofilmningav folkbokföringsmaterial som överförts frånpastorsämbetena. Vi får anta att den kommandepropositionen tar upp detta.Motionsyrkanden om förbättring av riksarkivetsstöd till enskilda arkiv och om ändring avprinciperna för bidrag till folkrörelsearkivensföreståndarlöner avstyrks också av utskottet.I detta sammanhang vill jag nämna encenterreservation som tar upp behovet av att ändranu rådande principer. Jag vill påpeka att det ärriksarkivets särskilda nämnd som har till uppgift attgenom äska och fördela medel tillföreståndartjänsterna. Att förändrafördelningsprinciperna bör enligt min uppfattningåligga nämnden, om de principer för fördelningsom används anses felaktiga. Regeringen har släpptdetta.Jag vill också meddela att nämnden har kvar medel,då man inte har inrättat det antalföreståndartjänster som har funnits med ibudgetäskandet tidigare. Man har möjlighet attsjälv bedöma om man i stället skall justera nivåernapå lönebidragen för redan inrättadeföreståndartjänster.Jag vill instämma med reservanterna i att manframdeles måste arbeta för att öka basen för stödet.När stödet inrättades för ,beräknade staten sin andel till av lönesummani lönegrad F13. Denna lönegrad finns inte . Jagtror att den heter M15. Men anserutskottsmajoriteten att det inte finns pengar fördessa åtgärder. Viktigt i sammanhanget är ändåprincipen om att riksdag och regering inte skalldetaljstyra nämndens användning av anslaget.Fru talman! I övrigt vill jag nu yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer som finns fogade tillbetänkandet.De reservationer som jag inte har berört i minföredragning kan man säga är gamla bekanta från , och eftersom utskottsmajoriteten inte förordarmer pengar än regeringens förslag ibudgetpropositionen får vi låta oss nöja med detta.Fru talman! Jag vill också yrka bifall till hemställani betänkande 26 om forskning och avslag påreservationen från med denmotivering som utskottsmajoriteten tydligt harangett i betänkande 26. Det finns tydligen olikauppfattning om sektorsforskningens betydelse somkomplement till annan forskning. Vi tycker att detär viktigt att den får förekomma även inom den härsektorn.Anf. 103 ():Fru talman! Nog vet jag och att det är ensärskild nämnd inom som har hand ombl.a. anvisning av medel för föreståndare vidfolkrörelsearkiven. , liksomlandsarkiven, är visserligen underställdariksarkivet, men de lever i alla fall ett eget regionaltliv. Vi tycker att det inte skadar att peta litet grandpå , så att man också där får enuppfattning om vad vi ute i bygderna tycker.Folkrörelsearkiven är oerhört viktiga för den lokalaforskningen, för studiecirkelverksamheten osv. Jagvidhåller det förslag som vi för fram i vårreservation.Anf. 104 ():Fru talman! Det tar upp gällerfördelningen av anslagen. Vårt resonemang i dagoch har satt litet fart på den särskildanämnden. Tydligen har de sammanträde , därde diskuterar om de skall utse fler föreståndareeller om de skall använda pengarna på annat sätt.Jag tror nog att den uppmärksamhet som den härriksdagsdebatten har inneburit och det arbete somhar utförts i utskottet kring detta har satt fart pånämnden på ett sätt som var nödvändigt just nu.Men som jag antydde tidigare kan det finnas skälatt följa upp om man orkar uppfylla det mål manhade från början.Anf. 105 ():Fru talman! Se där, så bra det var att vi gjorde denhär reservationen! Man har t.o.m. fått den härnämnden att hålla ett sammanträde och attförbättra dessa möjligheter. Det var mycket bra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Vissa frågor beträffande betänkande1990/91:UU21 Vissa frågor beträffande SverigesEuropasamarbeteAnf. 106 ():Fru talman! Det har sagts att beslutet om att sökamedlemskap i är det viktigaste beslutet underefterkrigstiden. Det tillfälle vi nu får torde varasista chansen för riksdag ha en mening omhuruvida en medlemsansökan skall lämnas in ellerej. utgår all offentlig makt från folket,enligt regeringsformens portalparagraf. Man kangivetvis diskutera om detta motsvarar verkligheten.Om vi blir medlemmar i , med nuvarandebeslutsordning, torde en bättre beskrivning bli attavgörande makt utgår från i . Den diskussion om nygrundlag som kommer torde få behandla frågan omvarifrån makten skall anses utgå.När vi diskuterade och förbereddebeslutet att öppna dörren för en svenskmedlemsansökan till EG, fanns en föreställning omatt vi ur säkerhetspolitisk synpunkt stod inför etthelt nytt skede i historia. Avspänning, ickeväpnad konfliktlösning samt respekt för mänskligarättigheter och nationell självbestämmanderättskulle prägla framtiden. ESK-processen lyftes framsom ryggraden i den europeiska säkerhetspolitiken.Vi tolkade för vår del decemberbeslutet så, att defyra partierna i majoriteten var beredda att övergevår alliansfrihet syftande till neutralitet i krig. Viansåg också att det var uppenbart att utvecklingensegen logik i EG skulle leda till ett allt närmareförvarspolitiskt och militärt samarbete och att ettmedlemskap därför inte var förenligt med Sverigesalliansfrihet. Vi menade dessutom att skildringenav den säkerhetspolitiska situationen i intevar så sann som utskottsmajoriteten ville ge intryckav. Utvecklingen i och världen har som gått bekräftat vår syn på saken,vilken vi gav utryck för i november och december.De flesta av EG-staterna, och även vårt land, harvarit inblandade i ett krig som framställts som ettnytt sorts krig, ett krig som med kirurgiska metoderskonar de egna soldaterna som fiendenfår lida stora förluster. Detta krig har i västligamedia framställts som enframgångsrik metod att lösa konflikter. Det är förstde som den tragedi som hardrabbat civilbefolkning och flyende kurder ochshiamuslimer har stämt till en viss eftertanke i frågaom att använda kriget som metod.I EGs politiska ledning understryker manemellertid gång på gång att visat hurnödvändigt det är att skapa ett försvarspolitiskt ochmilitärt samarbete. Det är just hoten frånarabvärlden som förs på tal när EG-politiker skallsvara på frågan om vilka hoten mot EG är. AllaEG-länder är eniga om att målet är att ha ettförsvarspolitiskt och militärt samarbete. Hur dettasamarbete skall gå till och vilken omfattning detskall ha förs det diskussioner om. En nyregeringskonferens väntas bli sammankallad 1996för att närmare bestämma hur det försvarspolitiskaoch militära samarbetet skall se ut närBrysseltraktaten om den västeuropeiska unionenlöper ut 1998.Fru talman! I vårt närområde har vi haft enhet konflikt i , med bl.a. skottlossningfrån sovjetisk militär och dödsoffer. Förekomstenav konfliktrisker i detta område kan komma attpermanentas. Och om en ny militärstrategisk linjedras över , kan detta ha en påverkan.Motsättningarna mellan och västmakterna iden s.k. CFE-processen har också blivit tydliga.Man reser frågan om huruvida kan betraktassom en pålitlig avtalspart. Denna oenighetpåverkar hela ESK-processen, som skulle utgöragrunden för den nya alleuropeiskasäkerhetsordningen i . Övergången tilldemokrati och marknadsekonomi i Öst- ochCentraleuropa har blottlagt nya motsättningar.Nationella och etniska konflikter blossar upp.Rasism och fascism får ett spelrum.