prot · GE0995 · 1991-04-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:95Tisdagen den 16 aprilKl. 14.30--18.38Meddelande om muntliga frågor till statsråd den18 aprilAnf. 1 frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara:Statsminister , statsrådet , miljöminister ,industriminister och statsrådet besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 april.2 § LedighetAndre vice talmannen meddelade att ansökan omledighet på grund av sjukdom inkommit frånBirgitta () för tiden --den 15maj.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen meddelade att ChristinaRaud (s) skulle tjänstgöra som ersättare för BirgittaJohansson.3 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att MargaretaWinberg (s) avsagt sig uppdraget som suppleant istyrelsen för Stiftelsen biföll denna framställning.4 § Anmälan om kompletteringsval till styrelsenför Stiftelsen vice talmannen meddelade attsocialdemokratiska riksdagsgruppen på grund avuppkommen vakans anmält som nysuppleant i styrelsen för Stiftelsen efter vice talmannen förklarade utsedd tillsuppleant i styrelsen för Stiftelsen (s)5 § Svar på frågorna 1990/91:486, 501, 502, 505,506, 507, 508, 509, 513 och 543 om kurdernaAnf. 2 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omkurdernas situation i . Hon hänvisar till mittsvar under frågestund ochfrågar mig på vilka fakta jag stöder mig när jaguppges ha hävdat att en demokratisering pågår iturkiska delen av Kurdistan.Maria frågar om regeringen är beredd attvidta åtgärder i FN eller på andra sätt ta initiativ föratt även på lång sikt få en stabil politisk lösning fördet kurdiska folket.Maria har också frågat biståndsministernom är berett att ge humanitärtbistånd till de kurdiska flyktingarna.Berith har frågat statsministern vilkainitiativ regeringen tänker ta för att folkmordet påkurder skall behandlas i FN, vilka initiativ Sverigesregering och utrikesminister tänker ta för att förmåTurkiet, och att öppna sina gränser förde flyende kurderna, samt om det är möjligt att detsvenska fältsjukhuset i skickas tillTurkiet, eller för att bistå de flyendekurderna.Gullan har frågat mig vilka åtgärderregeringen har vidtagit eller kommer att vidta inomFNs ram och i form av katastrofhjälp.Pär har frågat vilka internationellainitiativ regeringen avser ta för att möjliggöra denkurdiska befolkningens överlevnad i Irak.Viola Furubjelke har frågat om regeringen ärberedd att verka för att försöka få upp den kurdiskafrågan på FNs dagordning i syfte att få såvälmänskliga rättigheter somsjälvbestämmandefrågan belysta.Ragnhild Pohanka har slutligen frågat vadregeringen avser göra för att FN skall ingripa enligtgällande folkrättsliga lagar för att stoppa dentragedi som utspelas.Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag skallbesvara dessa frågor. Jag besvarar dem i ettsammanhang.Den situation som råder iirakiska är en katastrof av enormadimensioner. Några exakta siffror går inte att ange,men mellan 1,5 och 2 miljoner irakiska kurder hartvingats fly från sina hem. Många shiamuslimer frånsödra har också flytt. Jag kan inte erinra migen situation i modern tid där så många människortvingats fly under så kort tid.Med stor brutalitet har den irakiska regimenkrossat upproren i landet, först i söder och inorr, i de kurdiska områdena. Oskyldigcivilbefolkning har drabbats. Uppgifter har förekommit om att napalmoch eventuellt även fosforbomber skulle ha satts inmot kurderna.Regeringen fördömer med kraft dessa grovakränkningar av kurdernas mänskliga rättigheter.Åter har den irakiska regimen visat sitt ohyggligaansikte. Åter har familjer splittrats och oskyldigamänniskor ryckts upp med sina rötter. Åter har detkurdiska folket, som lidit så svårt under historienslopp, drabbats av förtryck och lidande.Massmordet i Halabja var inte blotten isolerad tragedi. Åter ser vi hur brutaltförtrycker sin egen befolkning.De flyende kurderna har i stor utsträckning sökt sintillflykt till grannländer, främst ochIran. Antalet irakiska kurder som flytt till Syrienhar varit ringa. Men hundratusentals kurder hartagit sig över till och kanske har så mycketsom en miljon flyktingar nått Iran.Iran har förklarat, att man inte kommer att stängagränsen.Turkiet har de facto öppnat sin gräns för irakiskakurder efter en viss tvekan. Hundratusentalskurder har redan släppts in i . De har dockhållits kvar i gränsområdet under olidligaförhållanden.Flyktingströmmen har skapat en katastrofalsituation i dessa länder, som saknar egna resurserför att hantera ett problem av dennastorleksordning.Hjälpbehoven är enorma. Människor svälter ochfryser ihjäl . Många är sjuka och sårade ochi behov av omedelbar läkarvård.Det är självklart att det internationella samfundetmåste ta sitt ansvar i denna stund. Omedelbarahjälpinsatser är nödvändiga för att lindra lidandethos kurderna och andra drabbade flyktingar.Stora sådana hjälpinsater har igångsatts för attundsätta kurderna.Sverige har sedan Gulfkrisens början hört till destörsta bidragsgivarna vad gäller humanitär hjälptill regionen.Mot bakgrund av de akuta behoven av bistånd tillde kurdiska flyktingarna aviserade regeringen den8 april en extra hjälpinsats om 40 milj.kr. till FNsflyktingkommissarie och internationella Rödakors-kommittén.Den 11 april presenterade FN en handlingsplan förde humanitära behoven i ormådet och vände sig tillbland annat för hjälp. Mot denna bakgrundfattade regeringen beslut om att ställaytterligare 60 milj.kr. till FNs förfogande för akutahjälpinsatser.Räddningsverket har inlettsvenska hjälpsändningar med tält ochförnödenheter som efterfrågats av FN. Dessabehovsartiklar ställs till FNs förfogande föromedelbara insatser vid den turk-irakiska gränsen iIran. Dessutom har ett fyrtiotal svenska specialisterrest ner med sändningen. De medför äventerränggående fordon för att säkerställa att hjälpensnarast möjligt når fram.Totalt har således lämnat 100milj.kr. i humanitär hjälp till insatser förkurdflyktingar och annan drabbad civilbefolkning iIrak.Flera hjälporganisationer och FN-organ kanförväntas be om ytterligare svenskt stöd. Olikaenskilda organisationer i undersöker vilkahjälpinsatser de kan göra. Regeringen har enfortsatt hög beredskap att bidra till ytterligareinsatser.Vad gäller frågan om fältsjukhuset i jag säga följande. Ett sjukhus av denna ytterstspeciella karaktär, med inriktning på avanceradkrigskirurgi, är inte enligt vår bedömning denhjälpinsats som bäst svarar mot behovet bland dekurdiska flyktingarna. Vi har inte heller mottagitnågon förfrågan om hjälp på sjukvårdsområdet.Regeringen har valt att koncentrera sinabiståndsinsatser till flyktingarna till andraområden.Kurdernas situation i berördes här ikammaren . Jag sade då att ''denturkiska regeringen har också visat större förståelseför de kurder som finns i . Det är långt ifråntillräckligt men det är en förbättring. ''Förändringarna gäller bl.a. restriktionernabeträffande användandet av det kurdiska språket.PKK-ledaren har erkänt, om än motvilligtoch med förbehåll, att förändringar sker.För blott några dagar sedan beslöt det turkiskaparlamentet utfärda en omfattande amnesti.Parlamentet upphävde även det tidigare förbudetatt använda det kurdiska språket i privatasammanhang.Regeringen har vid upprepade tillfällen givituttryck åt sin uppfattning i frågan om kränkningarav kurdernas mänskliga rättigheter och behovet aven stabil politisk lösning för kurderna. Kurdernamåste ges de oförytterliga rättigheter somtillkommer dem. Kränkningar av mänskligarättigheter är aldrig ett lands interna angelägenhet.Regeringen stödde aktivt det franska förslag somkunde antas av säkerhetsrådet (resolution 688). Denna resolution fördömer Iraksaggression mot den egna befolkningen och pekar påbehovet av omedelbara hjälpinsatser.Resolutionen är ovanlig. påtalarinte bara missförhållanden i vad som av mångabrukar uppfattas som en stats internaangelägenheter. kränkningar av de mänskligarättigheterna sägs också utgöra ett hot mot fred ochsäkerhet i området.I debatten i säkerhetsrådet sade bl.a., attvaraktig fred och stabilitet i regionen förutsätterrespekt för mänskliga rättigheter och anständigbehandling av minoritetsgrupper.Vi sade vidare att en lösning på internaproblem endast kan uppnås genom dialog och enpolitisk process. I stället för att använda resterna avsin militärapparat mot oppositionen borde Iraksregering förhandla med de oppositionellagrupperna. I anförandet framhölls, att kurderna iIrak måste få utöva sina oförytterliga rättigheteroch att de bör ges möjlighet att fritt uttrycka sinidentitet inom den irakiska staten och i enlighetmed sina strävanden.Att resolution 688 kunde antas av säkerhetsrådetvar mycket positivt, och kommer att på allasätt som är möjliga fortsätta att stödja kurdernasrättmätiga kamp för mänskliga rättigheter.Herr talman! Första prioritet nu är att tillgodose deomedelbara biståndsbehoven.Det är angeläget att den kurdiska frågankommer upp på den internationella dagordningenför att förhindra en upprepning av den katastrofsom nu drabbat kurderna.Vad som behövs är inte bara humanitärt biståndutan även politiska lösningar på de underliggandeproblemen. Efter den historiska resolutionen 688 iFNs säkerhtesråd bör det vara folkrättsligt möjligtför FN att gripa sig an denna fråga.Regeringen har med intresse noterat det brittiskaförslaget om en frizon för kurderna i norra förslag har sin utgångspunkt i resolution 688.Alla initiativ som kan leda till en faktisk förbättringav kurdernas situation är värda att noggrantstuderas.Sverige är berett att bidra på de sätt vi kan i dettaarbete. Det ankommer dock inte på oss att i detaljföreskriva hur kurdernas legitima rättigheter påsikt skall tillgodoses i de länder där de bor. Ensådan lösning kan bara förhandlas fram mellankurderna och regeringarna i de länder där de bor.Jag kan slutligen försäkra, att regeringen ger denkurdiska frågan hög prioritet. Det är minuppriktiga förhoppning, att den nu pågåendetragedin kan stoppas och att de många flyktingarsom tvingats lämna sin hembygd kan återvändaunder trygga omständigheter.Anf. 3 ():Herr talman! Jag har ställt två frågor. En ställde jagför länge sedan. Men påsk har kommit emellan osv.Jag är inte nöjd med det svar jag har fått. I de nyaspråklagarna finns det inte någon förbättringjämfört med tidigare. Man har talat sitt eget språkhemma i köket tidigare också. Man får alltsåfortfarande inte skriva språket.Nu har det satts upp straffsatser för användning avdet kurdiska språket. De är fixerade, och det kanvara fråga om fängelse. Tryckerierhar fått stänga. Det har alltså inte hänt så mycketsom det låter i det här ordsvallet.Det låter lovande med en amnesty. Vi får vänta ochse hur det blir med den saken.Jag har ännu inte sett något bevis fördemokratiseringen i . Men det är det svar vihar fått på alla frågor och i alla betänkanden sedanjag kom in i . Demokratiseringen finns påpapperet, men den tillämpas inte i verkligheten. Istället stiftades krigslagar förKurdistan. De är inte upphävda än.Jag har naturligtvis också några frågor om . Detfinns några punkter som jag tycker att det är viktigtatt man tar hänsyn till. Bl.a. gäller det att denturkiska gränsen skall öppnas och att flyktingarskall släppas in. Det har i och för sig påbörjats. Menflyktingarna hålls fortfarande tillbaka med huggoch slag i bergen. Det känner alla till. Internationelloch nationell hjälp skall ges. Tack för att Sverigeställer upp -- även i fortsättningen. Det ärnödvändigt.Jag uppskattar mycket löftet från utrikesministernatt politiska aktiviteter skall tas till. Det ärnödvändigt för en lösning av problemen. Det gälleren akut hjälp just nu.Jag vill att skall ta emot kurdiska flyktingarpå ett annat sätt än vad som har gjorts tidigare. Detskall kunna ske utan att behöva kräva papper, passosv.Anf. 4 ():Herr talman! Det här skulle egentligen ha varit eninterpellationsdebatt. Det är så oerhört mångadetaljer som behöver penetreras. Vi kanske harmöjlighet att få återkomma.Kurderna i har utsatts för sin kanske värstakatastrof . Kurderna har alltid varitfredens förlorare. Vi har t.ex.gränsöverenskommelsen i . Vidare har vi1988 efter kriget mellan och , då engasmassaker på människor i Halabfa ägde rum. Nuefter kriget mellan och har kurdernaåterigen blivit fredens förlorare.De FN-resolutioner som har tagits är välkomna.Inte minst är det viktigt att internationellt slå fastatt brott mot mänskliga rättigheter, som verkligenhar skett i det här fallet, också är brott motfolkrätten. Det kommer inte att kunna skapasnågon fred i utan en långsiktig ochstabil lösning för kurderna. Det skulle hjälpa omdet blev demokrati i och en del andra länder.Framför allt måste världssamfundet ta ansvar föratt det blir en politisk lösning som garanterarkurderna mänskliga rättigheter och autonomi.Jag noterar att regeringen nu med kraft fördömerregimen i och övergreppen där. Regeringensäger sig nu vara beredd att ta initiativ i FN för attfå en stabil politisk lösning. Jag tycker bara att detär beklagligt att det skall behöva ta regeringennästan att komma med sådanauttalanden.Under hela den var det mycket stororo i det kurdiska lägret i . Man undrade omSverige skulle bidra över huvud taget och om manhade någon vänskap att räkna med hos den svenskaregeringen. Som utrikesministern säger är hjälpenvälkommen, men den kommer sent. Det är först nui dagarna som två Herkulesplan lyfter medhumanitär hjälp. Andra länder har haft plan i luftensedan en vecka tillbaka. Det reser frågan omframtida internationell katastrofberedskap.Vad har regeringen för avsikt att ta för initiativ politisk lösning för kurderna? Vilka konkretaförslag avser man att väcka i FN?Anf. 5 ():Herr talman! Tack för svaret.Först har vi frågan om fältsjukhusen. De som ärskadade av minor och flyganfall i området behöversäkert också avancerad krigskirurgi.Utrikesministern skriver i svaret att inte harmottagit någon förfrågan om hjälp påsjukvårdsområdet. Har erbjudit någrasjukvårdsresurser?Vidare har vi resolution 688. Om jag har förståtträtt stod det i punkt 4 att man även bör inventeraoch se hur läget är inne i . Vet utrikesministernom det finns några sådana planer?Vidare har vi frågan om folkmord. Man kan bli litetförvånad när man läser fredsfördraget som ärslutet mellan och tillsammans med deallierade. På alla punkter handlar det verkligen omen inblandning i landets inre angelägenheter. Mendet stannar vid punkten om mänskliga rättigheter.Varför används inte konventionen mot folkmordfrån ? Har sagt upp sina åtaganden ifolkmordskonventionen? I portalparagrafen stårdet att ett fördragsslutande land inte bara harrättigheter utan också skyldigheter att påtalafolkmord. Det är med anledning av detta som jaghar ställt frågan om vad har gjort och gör iFN för att beivra det folkmord som pågår i Irak.Anf. 6 ():Herr talman! Som flera talare har sagt här, harmycket hänt sedan frågorna framställdes. Tack ochlov att det har hänt mycket. Att så många avriksdagens ledamöter har ställt dessa frågor visaratt vi alla har ett mycket djupt engagemang i detkurdiska folkets öde. Det är ett folk som har fåttlida . Vi ser nu ytterligare ett prov påvad den irakiska regimen kan plåga detta folk med.Min avsikt har inte varit att kritisera, utan jaghoppas att utrikesministern känner det som ettmycket starkt stöd i ryggen att samtligapartier står bakom fortsatt agerande till detkurdiska folkets fromma. Det finns flera aspekter idetta ärende. Utrikesministern har också i sittutförliga svar angett de två dimensioner jag ser här.Det är viktigt att vi nu verkligen når fram medkatastrofhjälp. Jag vill särskilt betona kvinnornasoch barnens situation. Det är alltid kvinnorna,barnen och de äldre som är svagast och mestutsatta. Jag hoppas verkligen att de kan få den hjälpde behöver. Men det räcker inte, utan precis somutrikesministern säger i sitt svar måste det tillpolitiska lösningar på de underliggande problemenoch initiativ, framför allt inom FNs ram, för att lösaden kurdiska frågan . Vad är närmastregeringens avsikt i det hänseendet?Anf. 7 ():Herr talman! Jag vill också tacka utrikesministernför det utförliga svaret på min fråga och andrasfrågor. Jag tycker att svaret innehåller en radmycket bra markeringar. Jag vill också gärna sägaatt jag tycker att det bistånd som har kommit igång är bra och att det har en bra omfattning, ävenom säkert ännu mera kan göras. Det är bara syndatt det tog så innan det kom till stånd. Jagfår väl erkänna att jag fortfarande har mycket svårtatt förstå det intelligenta i att ta hem fältsjukhuseni stället för att sätta in dem i det här området. Ävenom en del av läkarna skulle vara överkvalificerade,tror jag att de mycket väl skulle kunna klara av deuppgifter som finns. Vi vet att det hade behövtsordentliga insatser.Min fråga gällde mera det långsiktiga perspektivet.Det här är bara ett i en lång eländig rad avfolkmordsförsök som olika Bagdadregimer underhistoriens lopp har riktat mot den kurdiskabefolkningen. Även om vi lyckas lösa den akutakrisen kvarstår hotet mot den kurdiskabefolkningens överlevnad. Det är därför viktigt hittar en långsiktig lösning, som måste byggapå att kurderna får ett självstyre i ochinternationella garantier i någon form, t.ex. genomen mer långsiktig FN-närvaro i området, motattacker från Bagdadregimens sida.Utrikesministern rör vid den här frågan med ganskalätt hand. En frizon är, som jag ser det, enmera kortsiktig lösning för att klara den akutasituationen. Hur ser den svenska regeringensuppfattning om den långsiktiga lösningen ut? Ärden beredd att i FN verka fören lösning som innebär ett kurdiskt självstyre ochinternationella garantier mot nya övergrepp motden kurdiska befolkningen?Anf. 8 ():Herr talman! Jag vill börja med att tackautrikesministern för svaret.Den akuta situation som kurderna i just nubefinner sig i har upprört oss alla. Det är mycketvälkommet att regeringen har tagit krafttag och attdet har skickats generös humanitär hjälp tillområdet.Den akuta situationen får emellertid inte skymmabehovet av en långsiktig lösning av kurdernassituation. Utrikesministern har också antytt attSverige är beredd att medverka till en sådan. Jagtycker nog ändå att det andas något av passivitet. Isvaret sägs att varje initiativ som kan leda till enfaktisk förbättring av kurdernas situation är värt attnoga studeras. Jag skulle önska att kunde tainitiativ till förslag som kunde förbättra kurdernassituation -- inte bara kurdernas situation i utankurdernas situation i samtliga de länder där de bori dag och där de har det svårt. Kurderna har självagett upp tanken på en egen nation. Det problemetbehöver vi således inte tampas med.Kurderna är värda mera än en anständigbehandling, som man kan tillerkänna ettminoritetsfolk. Det handlar om 20 miljonermänniskor. Det är förvisso minoriteter, menmycket stora sådana i de länder där de finns. Detborde vara naturligt för företrädare för ensocialdemokratisk regering att i FN kräva allamänniskors lika rätt och lika värde och att också pånågot sätt ta initiativ till självbestämmande förkurderna där de bor.En säkerhetszon är intressant som ett första steg,men man bör gå vidare. Kan man hoppas på attSverige kan driva frågan om en internationellkonferens om kurdernas situation i FN?Anf. 9 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill ta fasta på det som GullanLindblad sade. Här finns en enig svensk oppositionbakom ökade ansträngningar för att hjälpa detkurdiska folket. Det gäller både humanitärainsatser och försök att hitta politiska lösningar.Ännu återstår väldigt mycket för att klara dehumanitära behoven. Det visar sig i våra kontaktermed kurder och hjälporganisationer att det framförallt är ett transportproblem. Vi har skickat nerspecialister och terrängfordon för att man skallkunna ta sig fram till kurderna som lider nöd.När det gäller de politiska lösningarna är detonekligen ett okonventionellt förslag som britternahar varit inne på och fått stöd för i EG, även omdet har börjat uppstå en viss tveksamhet. Enligt deregler man har följt är detta en inblandningi en annan stats inre angelägenheter. Men man harsett det som ett hot -- det gör vi också -- mot fredoch säkerhet. Då skulle man kunna ha möjligheten.Visst har vi en del idéer om hur man skulle kunna gåtill väga, bl.a. genom att -- som jag vill minnas attdet har antytts i någon av frågorna -- användasanktionsvapnet. Generalsekreteraren har sänt neren delegation efter den FN-resolution som togs.Man räknar med att det skall ta , och sedanlämnar man en rapport och rekommendationer.Även om vi har en del idéer om vad som borde görasså avvaktar vi lugnt generalsekreterarens rapportoch hans rekommendationer innan vi tar ställning.Anf. 10 ():Herr talman! Jag minns inte om jag tackade försvaret, men det är inte för sent att göra det nu.Jag menar att man också skall ta upp frågan om deandra minoriteterna. När vi säger kurder menar vinaturligtvis också assyrier, turkmener och de andragrupperna som har varit lika utsatta.Det har talats om kvinnor och barn. Jag vill ocksåtala om det ohyggliga lidande som soldaterna,pershmerga utsätts för när de tillfångatas ochtorteras, t.o.m. till döds. Vi måste trycka på attdetta är ett folkmord och att det är det vi skallarbeta emot. På det området finns det lagar somgäller. Man har således möjligheter att ingripa.När det gäller sjukhuset har en stor del av gruppensmedlemmar varit utsatta för krigsskador. De harvarit utsatta för napalm och stympningar och de hartrampat på minor. Nog behövs det kvalificeradmedicinsk hjälp.Det finns en fasa för vad som händer i IranochTurkiet när dessa människor kommer dit.Mot bakgrund av att sex partier här ställer upp ärdet ett oerhört tryck, och regeringen går inte emot.Jag hoppas att det händer saker.Anf. 11 ():Herr talman! Jag vet att jag glömde att tacka försvaret. Låt mig reparera det. Det var ett utmärkt,engagerat och utförligt svar. Jag har ändå en delfrågor.Den första har att göra med det humanitärabiståndet, som vi nu noterar att en enad oppositioni utrikesutskottet tillsammans med regeringspartiethar sett till att det finns pengar för ytterligareinsatser till. Det är mycket skönt att en enad aktionkunde komma till stånd. Jag vill gärna påminna omatt det skedde på initiativ. Planerasnågra svenska läkarinsatser? Om man inte skickarned något fältsjukhus kanske det ändå vore aktuelltatt skicka ner läkare.Reser inte detta frågetecken beträffande detinternationella samfundets beredskap införkatastrofer? Skall det verkligen behöva ta fleraveckor eller innan en ordentligorganisation kommer i gång? Det finns mångafrågetecken här som borde rätas ut. kundekanske också ta ett och annat initiativinternationellt.Jag noterar att utrikesministern är mycket vag närdet gäller den politiska lösningen. Utrikesministernhänvisar bara till generalsekreterarens utsända. Jagvill återigen fråga: Exakt vilka initiativ avserSverige att ta? Avser över huvud taget attta några initiativ? Avser attuttrycka sin sympati för kurdernas krav påsjälvbestämmande?Anf. 12 ():Herr talman! Jag fick inget svar på frågan om vi hargett något erbjudande om att vi skulle kunna bidramed sjukvårdshjälp.I folkmordskonventionen, artikel 8, står att envarfördragsslutande part äger hemställa tillvederbörande organ inom , osv.Är det av den anledningen att självt måsteta initiativ som utrikesministern inte svarar påfrågan om folkmorden ochfolkmordskonventionen?Det kommer att bli en frizon i söder, enligt vad jagförstår. En frizon i norr vore också välkommen iden akuta fasen. Båda dessa frizoner tillhöremellertid den akuta fasen, och en mer långtgåendeoch tillfredsställande lösning måste naturligtviskomma till stånd. Många har ställt frågan om vilkainitiativ och vilket ställningstagande Sverigekommer med i frågan.Anf. 13 ():Herr talman! Jag tror inte heller att jag tackade försvaret.