prot · GE0992 · 1991-04-11 00:00:00 — Jag yrkar bifall till reservation 22, ifast förvissning om att landet därmed inte går moten finansiell eller ekonomisk undergång.Anf. 6 ()replik:Herr talman! Jag vill först påpeka att om manvägrar representation för forskningen visar det intedirekt respekt för fakta och kunskaper. Problemet iden här kammaren är inte att få fram flerjultomtepolitiker. Problemet är att de som står uppför konkurrensen har varit litet illa och svagtföreträdda här. Det visar också det resonemangsom för. Det visar att hon justinte för står marknadens principer. Reklamenbreddar marknaden, den ger en större marknad.Det sänker styckekostnaden. Det är inte alls så attreklamen måste göra varan dyrare, som vänsternalltid tycks tro.Man kan för att sammanfatta kritiken säga att deekonomiska problem som vi har i landet och denekonomiska stagnation vi har inte är frikoppladefrån politiken, vilket vänsterpartier har en tendensatt tro. Därför är det för oss nödvändigt att få framen politik som skapar största möjliga effektivitet,där man får ut så mycket som möjligt för varjekrona. Det borde även inse.Jag vill justera mitt yrkande, så att vi kan spara litettid vid voteringen. Jag nöjer mig med att yrka bifalltill reservationerna 6, 29 och 30.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag förstår inte vilken värld ElisabethPersson lever i. Hon har ju inte upplevt och honkänner heller inte till att vi i det här landet förnärvarande har en stor ekonomisk kris och atthushållen också står inför stora ekonomiskapåfrestningar i och med den arbetslöshet som vihar. I morse intervjuades i radion enarbetsförmedlare i , som talade om att mandär redan nu har arbetslöshet. Mot denbakgrunden tycker jag att det är bra attkommunerna, staten och hushållen lär sig atthushålla.Jag vill här i min replik också beröra det uttalandesom har gjorts om konsumentforskningen. Jag trorinte att man skall öronmärka medel för särskildforskning för konsumenterna. Den forskningenskall i stället finnas breddad inom olikainstitutioner. Vi säger i vår reservation i dettasammanhang att vi tycker att forskning förkonsumenterna bör ligga inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådetsansvarsområde. Vi tror alltså att det är lämpligastatt ha det så.Det är min förhoppning av vi skall kunnauppmuntra till ytterligare forskning inomkonsumentområdet.Också då det gäller komunerna ochkonsumentvägledningen tror jag att ElisabethPersson har varit sovande. Under de som jaghar jobbat med konsumentpolitik ochkonsumentfrågor har jag alltid talat för den lokalakonsumentvägledningen. Jag håller med om att jagär lyrisk på den punkten, ! Denlokala konsumentvägledningen är oerhört viktig.Om lokal konsumentvägledning saknas, blir lagaroch regler betydelselösa. Det viktiga är attkonsumenterna på det lokala planet kan få sinrådgivning. Jag kommer att jobba för att detta skallvara möjligt.I det konsumentpolitiska program som vi ifolkpartiet antog på vårt landsmöte säger viatt det bör finnas en lokal konsumentvägledning.Till sist en korrigering och ett förtydligandebeträffande mina ställningstaganden avseende dereservationer som är fogade till betänkandet --detta med tanke på att voteringsförfarandet skallförenklas. Självfallet gäller våra ställningstagandensom återfinns i reservationerna i betänkandet. Menjag nöjer mig nu med att yrka bifall tillreservationerna 7 och 15.Anf. 8 () replik.Herr talman! Reklamen bidrar till attstyckekostnaden kan sänkas, säger . Jag reagerar mot detta påstående.Men jag håller med om att det finns åtminstone ettexempel på att mer reklam gör att styckekostnadenkan sänkas. Jag tänker då på direktreklam tryckt påpapper. Det är klart att styckekostnaden för varjeenskilt reklamblad påverkas av upplagans storlek.Men jag tror faktiskt inte att det är det somCharlotte försöker säga. Jag vill habevis här för att bli övertygad. Jag tycker att detsom här har hävt ur sig ärtypiska moderatargument. Det finns ingenting somvare sig visar eller bevisar att det skulle förhålla sigpå det sätt som säger.Själv är jag sedan födseln förtrogen med detprivata näringslivet. Visserligen rörde det sig om enverksamhet i mycket liten skala. Mina föräldrarhade nämligen en affär för sängkläder. Derasreklam för varorna -- när de hade råd att satsa påannonsering -- innebar dock inte att priset på detäcken eller kuddar som såldes kunde sänkas. Påsikt blev det naturligtvis en fördyring vad gäller deenskilda varorna. Mina föräldrar måste ju få in vadde hade satsat. Alternativet var att det blev enförlust. Även detta exempel på en liten verksamhetvisar alltså hur det i realiteten förhåller sig.Ulla Orring säger att det med hänsyn till denökande arbetslösheten skulle finnas anledning attavslå förslag om resurser till den ideellakonsumentverksamheten. Jag förstår inte riktigtresonemanget. När man skall lära sig att hushålla ärdet ju viktigt att det finns en bra och aktivkonsumentverksamhet. Det gäller alldeles särskiltnär man går in i en lågkonjunktur. I initialskedet ärdet nog väl satsade pengar om ytterligare någonmiljon kunde anslås för detta ändamål.Så något om den lokala konsumentverksamhetenoch inställning i det avseendet. Jagförsökte uttrycka min beundran för när det gäller den lokalakonsumentverksamheten. Jag menar faktiskt allvarnär jag säger att jag själv inte hade kunnat uttryckamig bättre än vad gjorde. Det ärmycket glädjande att vi står på samma sida när detgäller den här verksamheten. Jag hoppas att detkommer att ge utslag när vi senare återkommer tillfrågan. Jag har ingenting emot att vända och sägaatt vi ställer oss bakom , som jaghoppas, radikala krav när det gäller utvecklingenpå den framtida lokala konsumentverksamhetensområde.Anf. 9 ()replik:Herr talman! tycks lida avfördomar när det gäller . Jag menadejust vad jag sade, ingenting annat.Men varför deltar ni inte i stället i vår kamp för attkringgärda reklamen? Ingen vill ju förbjudareklamen. Den finns alltså kvar. Men vi villkringgärda den, så att den inte får negativa effekter.En viktig del är grupptalan -- en fråga som vi hardrivit och som regeringen nu tydligen också fastnatför.Bara ett exempel på hur detta med bristandekonkurrens har fallit ut. SPK, statens pris- ochkonkurrensverk, har undersökt förhållandena vadgäller monopol och konkurrens inom olikabranscher. Inom 40 branscher kan vad som kallasfåtalsdominans konstateras. Man hävdar alltså attdet inte är fråga om någon effektivmarknadsekonomi i , inte ens på den privatasidan -- hur det ser ut på tjänstesidan skall vi barainte tala om! Förståelsen för konkurrensen har varitmycket dålig. När kom tillformulerade sig majoriteten så här: Vidbedömningen av hushållens behov kan man ikonsumentverkets arbete inte i någon avgörandegrad bygga på konsumenternas anspråk. Behovenmåste här som i annat samhällsarbete formulerasmed utgångspunkt från samhällets ambitioner omindividernas välbefinnande.Det är den typen av utgångspunkter som vi inte harnågon tilltro till. Dessutom finns det isocialdemokraternas 90-talsprogram sid 169 enpassus om att politikerna även fortsättningsvis skallbestämma produktionen. Vi vill alltså ha envridning här. Vi vill åstadkomma en störreförståelse för konkurrensen.Anf. 10 () replik:Herr talman! Beträffande stödet till de frivilligaorganisationerna innebär 5 miljoner mera än vad vi andra talarom. Men de frivilliga organisationerna får ju stöd ioch med anslaget till . Hela tidenhar jag i mitt arbete, och det gäller då ocksåkonsumentpolitiken, velat uppmuntra till flerfrivilliga konsumentorganisationer. Det är svagt attdet i inte har funnits tillräckligt mångafrivilliga organisationer som har arbetat med dessafrågor. Den här modellen finns i andra länder ochär där väl utvecklad. Därmed engagerar sig ocksåkonsumenterna på ett helt annat sätt än som blirfallet med ett statligt verk.Den kommunala verksamheten är en frivilligverksamhet, och det skall också vara en sådan frånkommunernas sida. Vad vi i liberalernavill understryka är detta med hur man skall jobbaoch hur man från sida skallknyta bättre kontakter med de lokalakonsumentnämnderna. Den frågan återkommer vitill senare i samband med behandlingen här ikammaren av det förslag som har lagts framoch som handlar om den kommunalakonsumentvägledningen. Jag tycker att vi måstelyfta fram frågan om den lokalakonsumentverksamheten. Men det är ett frivilligtåtagande från kommunerna sida, och skall så förbli.Det är kommunmedborgarna som med sinainsatser skall stötta och skjuta på här, så att vi fåren lokal konsumentnämnd.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse attCharlotte nu backar vad gällerhennes värsta uttalanden om t.ex. reklamen.Sedan bara en liten korrigering, ! Tackvare oss i fick de oberoendekonsumentorganisationerna 2 miljoner.Vi vill nu plussa på med 3 miljoner, så att det alltsåblir 5 miljoner. Vi begär således inte ytterligare 5miljoner. I och för sig är det en bagatell isammanhanget. Men det är i varje fall så detförhåller sig.Tredje vice talmannen anmälde att CharlotteCederschiöld anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 12 ():Herr talman! Det var efter somden materiella välfärden blev ett uttalat ochsjälvständigt mål i samhället. , enamerikansk företagsanalytiker, konstaterade redandå: ''Vår enormt produktiva ekonomi kräver att vigör konsumtion till vårt sätt att leva, att viförvandlar köpandet och förbrukningen av varortill ritualer, att vi söker vår andliga tillfredsställelsei konsumtion. Vi behöver i allt större utsträckningskaffa oss saker som konsumeras, bränns upp, slitsut, för att köpas på nytt och sedan återigen kastas. ''På den vägen är det. Västerlandet -- ja, helavärlden -- har gjort sitt bästa för att följaLebows anvisningar. Konsumtionsnivån harständigt stigit, ändliga resurser förbrukats,sopbergen växt, utsläpp och avgaser anhopats tillden grad att planetens överlevnad är hotad.Välfärden har blivit den globala ofärden.Det är ett perspektiv som vi bör ha i sinnet inför allai beslut i , även när vi diskuterarkonsumtpolitik. Vi har inte bara en ekonomiskkris, vi har också en ekologisk kris, enöverlevnadskris för livet på jorden.Hur väl Lebows anvisningar för vårt liv har slagitigenom syns bl.a. i obalansen mellan de resursersom läggs på konsumentskydd och de resurser somläggs på reklamsatsningar, i obalansen mellan deforskningsresurser som samhället ger tillproduktutveckling och konsumentpåverkan avolika slag samt företagsekonomisk forskning och deresurser som ges till forskning urkonsumentpolitiskt perspektiv.Jag vill också påminna om att när de liberalaekonomiska teorierna formulerades för mer än 200år sedan utgick de från att konsumenten var densom skulle styra produktion och marknad. Dagensekonomiska liberalism har andra utgångspunkter.Den utgår i huvudsak från näringslivets intressen avatt sälja mer.Inriktningen mot konsumtion är så konsekventetablerad, att den fortsatta kursen är fastlagd på ettsätt som är svårt att ändra. Det är svårt att medenstaka radikala politiska beslut ändra kursen. Desteg som vi föreslår är små men syftar till att stödjadenna kursändring, som måste ha sitt starkastefotfäste på gräsrotsnivå genom att vanligamänniskor ändrar beteende och ställer andra kravpå samhället, på näringslivet och på politikerna.En sak som vi kan besluta om är att ge medel tillforskning ur konsumentperspektivet. Förrabudgetåret fick 2 milj.kr. Samma belopp är föreslagetför nästa budgetår. Det innebär i realiteten enminskning med tanke på den inflation som vi har.Och universiteten tar numera ut en administrativavgift. Det är väldigt olyckligt eftersomkonsumentforskningen är så eftersatt. Forskarevågar inte satsa på den. har svårtatt hitta forskare som har det rätta perspektivet,''underifrån-perspektivet'' om man tänker sigkonsumenten underifrån. Om man inte bygger utdet här, kommer ingen att våga satsa på sådanforskning. Men man kan inte bygga ut det fort. Vårtförslag om ytterligare 520 milj.kr. grundar sig på enindexuppräkning i fast penningvärde ochen kompensation för de ökade administrativakostnaderna, eftersom universiteten nu tar ut enavgift.Jag hade nästan hoppats, måste jag erkänna, att jagskulle få utskottet med på det här förslaget,eftersom det är så blygsamt när det gäller pengar.Men jag måste beklaga att inteutskottsmajoriteten, faktiskt inget av partierna iutskottet, går på vår linje. Jag ämnar begäravotering på den reservation som handlar omforskning, nämligen reservation 24.Sedan vill jag ge min syn på reservation 25, som deborgerliga partierna har avgivit, där de vill attkonsumentforskningen skall styras av . Om manlyckas bygga upp en ordentlig och solid forskning urkonsumentperspektivet kan det vara en bralösning, men i dagens läge ärkonsumentforskningen så eftersatt och så obekantatt inte ens humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet egentligen har något grepp om det.Det skulle förmodligen inte klara av att styrapengarna rätt. Än så länge är konsumentverketbäst på att använda pengarna.En annan sak som man skulle kunna göra iriksdagen är att man kunde koppla olikamarknadsföringskostnader och reklamkostnadertill konsumentupplysningen genom t.ex. en riktadskatt. Vi har en reservation där vi tycker att fråganskall övervägas i lämpligt sammanhang. Det är enintressant tanke. Vi har också från miljöpartietmotionerat om stöd till den kommunalakonsumentvägledningen, inte i form avpenningstöd utan i form av stöd tillkonsumentverket så att kan gå uttill kommunerna och tala om att de faktiskt tjänarpå att ha en fungerande konumentupplysning. I detsammanhanget vill jag påpeka, för att få det tillprotokollet antecknat, att hadeläst slarvigt: har inte föreslagit 10miljoner till utbildning av kommunalakonsumentvägledare. I en miljöpartistisk motionhar det gjorts, men vi har inte stött den. Syftet medden är att förbättra den kommunalakonsumentvägledningen. Vi vill i stället ha ettriktat anslag till för attkonsumentverket skall kunna gå ut tillkommunerna och tala om hur lönsamt det är meden fungerande konsumentupplysning, särskilt nunästkommande budgetår när vi har ett val. I valetbyts många politiker ut. Många gamla politiker somhar insett att konsumentvägledning är bra kommeratt bytas ut mot andra, så det är ett bra tillfälle fören sådan åtgärd.Jag har kunnat konstatera att konsumentministerMargot -- tyvärr har hon lämnatkammaren, men jag är glad att jag sett henne här i alla fall -- har gått ut med visst stöd. Mantänker satsa på kommunerna, informera dem omatt bl.a. socialbidragskostnaderna kan minskasgenom stöd till budgetrådgivning och annat. En saksom jag saknade i om denna satsning är sådaninformation som konsumentkontoren ofta har närdet gäller förpackningar och avfall. I harman bl.a. gjort mycket bra insatser. Stockholmarbetar med det, och det finns flera ställen där manarbetar med sådant. Genom att göra konsumentenmedveten om konsekvenserna av att använda enmängd förpackningar och om nyttan och meningenmed att begränsa avfallet sparar också kommunenpå sikt pengar, för då minskar kostnaderna för denkommunala sophanteringen. Jag hade varit gladom detta hade funnit med i skrivelsen frånregeringen.Ett litet parti får sällan igenom sina förslag iriksdagen, utan vi får glädja oss åt när våra tankaroch idéer går igen på t.ex. det här viset. Så jag tar åtmig litet grand av äran för den här satsningen. Menlitet vill regeringen styra verksamheten ikommunerna. Vi har ju somagerar på uppdrag, och jag tycker attriksdagen skall anslå medel direkt tillkonsumentverket. Jag yrkar därför bifall till vårareservationer 1 och 2, som alltså innebär ett anslagpå 1 miljon till en tjänst för att informerakommunerna och . för en tjänst somutredningshjälp för frivilligakonsumentorganisationer som i inledningsskedetbehöver hjälp. De behöver kunskaper och någonatt vända sig till. är hårtansträngt och har inte så mycket pengar. Det harväldigt mycket att göra helt enkelt, så det behöverpersonalförstärkning.Man kan inte nog betona vikten av miljövänligkonsumtion. Det har gjort i en motion.Konsumentverket och lokala konsumentkontor hartagit många initiativ på området, men det kanförtjänas att bekräftas av . Vi ansluter osstill folkprtiets reservation 7.Skall vi ha avgasdeklarationer i annonser ochmarknadsföring? Givetvis skall vi ha det.Utskottsmajoriteten refererar till avtalscertifikatfrån . Utskottsmajoritetensäger vidare att har möjlighet attutfärda riktlinjer för marknadsföring och attregeringen i propositionen En god livsmiljö föreslårmiljöklassning av nya bilar. Allt detta är bra, mendet räcker inte. Konsumenterna måste ha möjlighetatt snabbt och enkelt få avgasdeklarationerna tidigti processen när de skall välja en ny bil. Detta tar viupp i reservation 8.Jag vill säga något om utbudet i TV och radio.Utbudet i kabel-TV ökar, och de internationellasändningarna i ökar. Nya radio- och TV-kanaler kommer av allt att döma att startas i landet,och i stor utsträckning är de reklamfinansierade.Vad detta får för följder för oss som konsumentervet vi inte riktigt. Problemet har uppmärksammatsoch i viss mån utretts, men inte tillräckligt.Miljöpartiet yrkar på en grundligare utredning avhur konsumenternas intressen skall kunna tas tillvara i den nya mediesituationen. I dettasammanhang hänvisar jag till våra reservationer 11och 21.Den pågående EG-anpassningen kommer att fåkonsekvenser för konsumenterna.Utskottsmajoriteten stödjer sig på åretsbudgetproposition och på utrikesutskottetsskrivning, där det rent allmänt sägs att den högasvenska ambitionsnivån för att skyddakonsumenterna skall upprätthållas, att väsentligasäkerhetskrav inte får sänkas och att någotgenerellt hinder inte finns från attupprätthålla dessa krav. Vad som egentligen sägs ibudgetpropositionen är att vi inte skall sätta uppvåra regler när vi skall gå ut till EG och frälsa EG.Vi tar på oss en frälsarroll. Först skall vi ge efter ifråga om våra krav och anpassa oss till EG. Sedanskall vi tala om för EG hur bra våra tidigare kravvar, och därefter skall EG tycka som vi, och vi skalldärigenom få tillbaka våra regler via EG.Jag noterar att vänstern i sin reservation i stort setthar accepterat denna taktik, vilket jag känner litetsorg över. Men vill för konsumenternasskull att inte skall hamna under EGsdirekta inflytande. Vi vill i första hand behålla desvenska reglerna i . Vi kan gärna påverkaEG, men skall vi inte ge efter på vårakrav. Om denna harmonisering ändå fortsätter,måste man öka samhällets insatser radikalt för attstärka medborgarnas makt i egenskap avkonsumenter. Detta tar vi upp i reservation 12.Jag vill därefter ta upp frågor som rörvarudeklarationer och produktinformation, som ärmycket viktiga. Varudeklarationer behövs för flerasärskilda varugrupper. kan isamarbete med branschorganisationerna kommaöverens om vissa regler. Produktinformation påköpplatsen, säljstället, bör vara obligatorisk. Därskall all relevant information finnas -- pris,innehåll, tillverkare, ursprungsland,tillverkningsmetod, livscykelspecifikationer,miljöfarliga ämnen och annan information som ärviktig för att man skall kunna väga in ekologiskahänsyn i ställningstagandena vid köpet. Detta tasupp i reservationerna 15, 17 och 28.Margareta från socialdemokraterna har ien motion tagit upp problemet med våldsleksaker isamband med EG-anpassningen. De svenskabranschorganisationerna har kommit överens omatt sanera marknaden. Men den saken kan kommai ett annat läge när EGs gemensamma marknad ärgenomförd och när vi har anpassat oss till den.Miljöpartiet anser, liksom motionären, att Sverigemåste kräva av EG att resp. land skall ha möjlighetatt självständigt ställa upp i etiska krav på leksakeroch spel för barn och ungdomar utan att detbetraktas som handelshinder.I motion L735 har föreslagit attsjälvständiga konsumentorganisationer skall få 2milj.kr. mer än regeringen har föreslagit. Ireservation 23 står det att det skall avse projekt pålivsmedelsområdet, men enligt motionen skall detavse hjälp att starta och komma i gång medkonsumentorganisationer. Målet är att de skall blimånga, att de skall blisjälvbärande och att de själva skall få bestämmavilken inriktning och verksamhet de skall ha.Miljöpartiet ansluter sig också till den gamlareprisen om sammansättningen imiljömärkningsstyrelsen. Forskare skallnaturligtvis också vara med i beslutsprocessen. Deträcker inte att de är med i referensgruppen.Till sist vill jag nämna reservationerna 29 och 30som har kommit till i kölvattnet till den nyakonsumentköplagen. har redanargumenterat väl för dessa reservationer, och jagsäger därför ingenting annat än att stårbakom dem.Med detta tackar jag för ordet.Anf. 13 ()replik:Herr talman! Jag vill bara markera att kontentan iElisabet synpunkter på EG var att vi gärnakan påverka EG men att vi själva inte skall låta osspåverkas. Detta skall ske som vi stårutanför EG. Jag vill bara som en litenrandanmärkning påpeka att miljöpartietsuppfattning i den här frågan som vanligt är utanvarje form av verklighetsförankring, även om dennaturligtvis, såvitt jag förstår, utifrån miljöpartietssynpunkter, nästan är en liten rar önskedröm. Mentyvärr ser verkligheten inte ut på det sättet.Anf. 14 ()replik:Herr talman! Jag har inte sagt vare sig för min egeneller för del att vi i inte skalllåta oss påverkas av EG. Bra förslag från EG kanvi ta emot, men vi skall göra det själva och kunnabesluta om det utan att behöva underkasta oss EG.Debatten om i vilken mån det är en önskedrömeller inte att stå utanför tror jag inte att vi skall taupp . Detta har diskuterats så många gångertidigare i denna kammare.Anf. 15 ()replik:Herr talman! Det var trevligt att detta förtydligande. sadenämligen att vi inte skulle låta oss påverkas mensjälva påverka EG.Anf. 16 ():Herr talman! Konsumentpolitikens inriktninglades fast av samtkompletterades med bl.a. konsumentköplagen den1 . Denna inriktning gäller fortfarandeoch har nära anknytning till åretsbudgetproposition samt lagutskottets betänkande1990/91:22 som vi nu diskuterar.Enligt intentionerna skall det ske en tydligareinriktning på hushållsekonomiska frågor, ochsärskilt svaga grupper skall stödjas. Vi skallengagera fler människor i konsumentfrågorna. Ochfolkrörelsernas roll skall betonas. Den lokalaverksamheten skall ökas och utvecklas.Målet för konsumentpolitiken skall vara att stödjahushållen att effektivt utnyttja sina resurser och attstärka konsumenternas ställning på marknaden.Konsumtionen får inte ske på ett sådant sätt att vigör oss av med vår världs alldeles speciellatillgångar.För att nå konsumentpolitikens mål krävs det ensamverkan mellan många parter.Vi har i ett bra skydd för konsumenterna. svenska modellen löser vi mångakonsumentproblem genom förebyggandeverksamhet, som bl.a. har formen av förhandlingarmed näringslivet, både centralt och lokalt. Givetviskan vi inte klara allt genom förebyggande åtgärder.Vi behöver också en väl utbyggd lagstiftning.Målet för den socialdemokratiskakonsumentpolitiken skall vara att stödja hushålleni deras strävan att effektivt utnyttja sina resursersamt att stärka konsumenternas ställning påmarknaden. Konsumentpolitiken skall sålunda blitydligare inriktad på hushållsekonomiska frågor,och då särskilt på hushållens baskonsumtion.Vidare skall företagen ha ett större ansvar för attförbättra konsumenternas förhållanden.För att uppnå målet med konsumentpolitiken skallsärskilda insatser göras när det gäller att utvecklakonsumenternas kunskaper genom utbildning,konsumentinformation och information frånföretagen. Forskning och andra undersökningar omkonsumenternas förhållanden skall ha högprioritet.Herr talman! Jag vill kommentera några av deinlägg som har gjorts av tidigare talare.Jag reagerar lika mycket som resonemang omreklamen och reklamkostnadsläget. Jag trodde inteatt man i dagens debatt skulle behöva möta dentypen av inlägg. Det är ju helt klart att en stor delav konsumenternas kostnader är kostnader förreklam, vilket vi inte kan acceptera. Jag tror attockså har möttden direktreklam som kostade mer än 9miljarder för konsumenterna.Den andra frågan som togupp var friheten.