prot · GF0930 · 1991-11-30 00:00:00 — Vi kan konstatera att detfinns en mängd olika statliga myndigheter påcentral och regional nivå som sysslar medkompetensutveckling i arbetslivet. Men problemetär att den ena handen inte vet vad den andra gör.För att kunna utnyttja pengarna mycket effektivareän vad vi gör skulle jag vilja skicka medBeatrice ett förslag att man skall göra enöversyn av de regionala myndigheterna när detgäller kompetensutvecklande utbildning.Anf. 33 (m):Herr talman! pratar varmt förstudiecirklarna och studieförbundens verksamhet.Jag kan hålla med om det hon säger, efter att haverkat ganska mycket i folkbildningsarbete inomdet området. Det är också viktigt att folkbildningenkan ge oss möjlighet att sprida kunskap i s.k.snabba frågor. Studieförbunden är ju i färd med attdiskutera vad man skall göra bl.a. när det gällerEG-frågan.Jag nämnde de beslut som har fattats tidigare ochatt jag tycker att man skall utvärdera i enlighet medvad som har sagts, möjligen att det skall ske någottidigare. Jag tycker att grunderna för de beslut somhar fattats skall hålla. För att vara ärlig -- jag harförsökt vara konkret och ärlig -- vill jag säga attskillnaden mellan mig och socialdemokraterna äratt jag vet att vi inte har oändliga budgetar. Jag vetatt vi hamnar i ett trängt ekonomiskt läge. Därförförsöker jag tala om att vi prioriterarungdomsutbildningen. Jag har försökt att på ettnyanserat sätt beskriva hur jag ser på det. Det är väldärför jag pratar med litet mindre bokstäver när detgäller komvux. Varför skall man stå och lova iriksdagens talarstol, om man inte vet att man kanfullfölja allt det som man eventuellt skaparförhoppningar kring?När vi byggde upp den kommunalavuxenutbildningen och annan typ avvuxenutbildning, trodde många att det skulle varaett tidsbegränsat projekt. Vi hade då byggt ut vårgrundskola, och vi hade byggt upp enfortsättningsutbildning, när vi insåg att mångavuxna saknade utbildning. visar erfarenhetenatt vi på grund av brister i ungdomsutbildningen fåren hel del människor som inte har fått denutbildning de i grunden behöver. Vi har en ganskaomfattande invandring och en rörlighet som gör attdet finns människor som i sitt vuxna liv behöver fåen grundläggande utbildning. Det gör attvuxenutbildningen måste ta sig delvis nya formeroch få en ny roll. Jag är mycket väl medveten ombehovet av det. Det är väsentligt att återkommandeförnya kunskaperna hos alla medborgare, om viskall klara av konkurrensen med omvärlden. Det ärmin syn på vuxenutbildningen.Det finns ett spektrum av olikautbildningsanordnare. Det är litet rörigt, minstsagt. Man har inte riktigt definierat vem som görvad. Det vore inte något bekymmer om vi hade hurmycket pengar som helst. Men det är ett bekymmernär vi tvingas att prioritera. Det är det jag tror att vimåste göra framöver. Vi bör samordna kommunalvuxenutbildning mer med gymansieskolan. Jag harsett praktiska exempel på att det kan ge mycketgoda kvalitativa fördelar som maneffektiviserar resursanvändningen, och det anserjag är bra.Folkhögskolor är något som jag personligen trorväldigt mycket på. Men det förutsätter att vi intetillåter att folkhögskolorna snuttifierar sinutbildning. Folkhögskolorna var i varje fall underen tid den enda fria skolformen i , och dehar visat sig vara fenomenala på att ta sig anmänniskor som ingen annan riktigt har velat arbetamed och ge en undervisning av mycket hög kvalitetför den gruppen. Jag tror vi bör vara mycket räddaom folkhögskolornas frihet, och av just det skäletbör vi värna den verksamheten. Men det innebärsamtidigt att vi bör se till att vi inte styr med bidragoch annat så att det finns en risk för snabba klippeller snuttifiering. Då förlorar man i den kvalitetsom är alldeles nödvändig.Herr talman! Jag är övertygad om att vi mångagånger kommer att få återkomma till dessa ämnen.Eftersom jag har en ärlig morgon vill jag säga attjag kanske hade kunnat tala litet mer mångordigtom också jag hade 7--erfarenhet av attdiskutera vuxenutbildningsfrågor i . Jaglovar att det kommer att bli längre anföranden medtiden. Min ambition är att ge er tydliga svar påfrågorna, men håller man på med ett budgetarbetekan det inte bli riktigt så raka svar som man kanskeskulle önska.Anf. 34 ():Herr talman! Jag önskar i första hand inte längreanföranden från statsrådet utan bättre materielltinnehåll för de vuxenstuderandes del.Ulf säger att har ställt upp fördem som har kort utbildning. Jag vill uppmanahonom att läsa de egna reservationerna somlämnats här i , så får han seom det går att komma fram till det resultatet. Detär ett vinglande hit och dit, och slutresultatet blir attdet är de som har bäst utbildning som moderaternai första hand ömmar för.Jag tror att vi alla egentligen är överens om att dentid är förbi då man i ungdomen skaffade sig enutbildning som räckte hela livet. Jag tror också attalla i samhället är överens om att möjligheten tillvuxenutbildning är viktig både för individen och församhället. Mycket ofta motiverar man nedskurnaanslag till vuxenutbildningen med att det är frågaom utbildning som kan ges i form avpersonalutbildning inom företag. Jag tillhör demsom anser att en stor del av det ökade behovet avkunskaper kommer att tillgodoses på så sätt. Menjag tycker ändå att det finns några utomordentligtstarka skäl till att vi behöver väl utbyggdsamhällsunderstödd vuxenutbildning av olika slag.Det viktigaste skälet är alla individers rätt ochmöjlighet till utbildning. För att klara dettabehöver vi en vuxenutbildning som är fri och ståröppen för alla och som framför allt bygger på denenskildes vilja att delta.Personalutbildning däremot handlar till stor del omarbetsplatsens behov och därmed arbetsgivarensönskemål och prioriteringar. Hitintills harpersonalutbildning tyvärr erbjudits mer till demsom har lång utbildning och mindre till dem somhar kort utbildning.Jag vill litet mer personligt tillägga något ommoderaterna och deras syn på vuxenutbildning. Jagtillhör dem som bara gått i folkskola. När jagunder ett hade en debatt här medherrarna gick jag igenom alla de kurser jag gåttgenom , ABF ochandra organisationer efter att ha slutat sjuårigfolkskola. Jag kunde då konstatera att varje kurs isvenska, matematik, engelska, företagsekonomioch samhällskunskap som jag har genomgått harmoderaterna antingen helt velat ta bort anslagen tilleller också genomföra kraftiga nedskärningar för.Jag anser att detta i sig beskriver litet grand vaddebatten mellan socialdemokraterna ochmoderaterna handlar om när det gällervuxenutbildningen.Anf. 35 ():Herr talman! Det är intressant att lägga märke tillatt alla de honnörsord som användes avmoderaterna i den föregående debatten, somhandlade om privatisering av högskolorna, finns ivuxenutbildningens verklighet: mångfald,pluralism, olika huvudmän osv. Men här går ni påen helt annan linje. Här talar om måste göra någonting för att samordna dethela. Det finns för många huvudmän och för mångaolika organisationsformer.Jag studsade till litet grand inför något statsrådetsade, nämligen att vuxenutbildningen i sin helhetstår inför förändringar. Jag undrar vad det innebär.Sedan talade om att antalet kvinnor ipersonalutbildning är lågt och menade att manmåste medverka till att en större andel kvinnordeltar i den formen av vuxenutbildning. Det ärnaturligtvis helt riktigt. Men jag vill påminna om attkvinnorna utgör en stor andel av eleverna i dentraditionella formen av vuxenutbildning i komvuxoch folkhögskolor. Det är just för kvinnorna det ärså viktigt att vuxenutbildningen prioriteras. Avinläggen här har jag förstått att det tänker intemoderaterna göra. Jag vill ställa samma fråga somtidigare har ställts: Vad kommer att hända medvuxenstudiestödet?Anf. 36 ():Herr talman! Både och talar om de svaga grupperna, kvinnor,handikappade osv. Det är sådana argument somman ibland brukar ta till. Innan jag gick upp idebatten här roade jag mig med att titta litetgrand på hur förnyelsefonderna använts. Man hargjort en utvärdering av detta. De skulle framför alltanvändas i arbetslivet, och åtgärderna skulle riktasig just till de kortutbildade, de handikappade ochkvinnorna. Facket var också med i detsammanhanget, och det skall tydligen lösa alltenligt utvärderingen av hur förnyelsefondernaanvänts visade det sig att medlen tyvärr inte alltidgick till utbildning utan med fackets medverkan tillandra investeringar i företagen, men det kan vilämna därhän. Det visade sig att pengarna interiktades till de kortutbildade, kvinnorna och dehandikappade. Om ni inte tror mig skall jag visa erdenna utvärdering.En annan sak som också förvånar mig är att mantalar om att komvux skall ta hand om dem som blirutslagna. Det är i och för sig alldeles riktigt. Men viförde en diskussion om folkhögskolornasroll där vi moderater sade att de är ett komplement,precis som nämnde här, som kanfungera utmärkt för vissa grupper. Vi ville att deockså skulle kunna ta in elever som var . Vilkasade nej till detta? Där skulle de gamla reglerna med engräns gälla.Sedan till detta om samverkan och att vi vill ha enhelhet. Jag tog upp frågan om samverkan när detgäller kompetensutveckling. Arbetslivsfonden,, länsstyrelserna -- jagskulle kunna räkna upp ytterligare några -- har isina instruktioner som en del av sin uppgift attsyssla med kompetensutveckling i arbetslivet. Mendetta arbete samordnas inte. Jag vill påstå att dethär finns ett antal miljarder som skvalpar runt, ochjag anser att man bör göra en översyn av detta ochkanske också se till hur dessa pengar skall kunnaanvändas rätt. Vi är nog ganska överens om att 90-talet blir ekonomiskt kärvt för vårt land. Då gällerdet att vi utnyttjar de offentliga medlen på ettbättre sätt.Kompetensutvecklingen i arbetslivet är en av deviktigaste frågorna när det gäller om Sverigeframöver skall klara sig som en välfärdsnation ochsom en industrination. Då är det nödvändigt att vihar rätt morötter, så att man satsar påkompetensutvecklingen i arbetslivet. Det är klartatt vi har ett ansvar, att branscherna har ett ansvaroch att arbetsgivare och arbetstagare har ett ansvar,men detta är en oerhört viktig fråga. Vi läråterkomma till den framöver för att lösa dessafrågor.Anf. 37 ():Herr talman! Låt mig börja med att ta uppförnyelsefonderna. De fackliga organisationernahar verkligen kämpat för att man skulle få startautbildning just för dem som fått en kort utbildningtidigare. Men man har inte fått med sig andraorganisationer eller företag för att komma i gångmed en basutbildning. Det finns kanske inte någonannan som har kämpat så hårt för att komma åt depengar som fanns i förnyelsefonderna och för att deskulle användas till dem som hade en kortutbildning.När det gäller de stora pengar som läggs påpersonalutbildning går ju de till dem somredan har en hög utbildning. Det är för det mestamän som har en hög utbildning. Så det finns enförklaring till att det inte finns så många kvinnormed i personalutbildningen. Om jag kommer ihågrätt, är det nätt och jämnt av LOs medlemmarsom över huvud taget kommer i åtnjutande avpersonalutbildningspengarna. Det rör sig omnärmare . Det finns alltsåresurser i personalutbildningen, men de går till demsom har en bra grundutbildning attstå på. Det är därför som folkhögskolan ochstudiecirkeln ligger mig så varmt om hjärtat. Vimåste se till att vi ökar rättvisan mellan människor.Därför kan vi inte ställa ungdomsutbildning motvuxenutbildning. De vuxna har också rättighet attfå den utbildning som ungdomar får så naturligt . Det är viktigt för att vi inte skall få det tvåtredjedels-samhälle som jag beskrev tidigare.Det är inte så konstigt att man känner en oro, närman har läst moderata samlingspartiets motioner.Där har det funnits förslag till neddragningar påjust vuxenutbildningsområdet under alla år som jaghar suttit i riksdag. Därför blir jag glad närBeatrice talar om att det måste satsas påfolkbildning utifrån det beslut som fattades i våras.Jag håller med om att det är oerhört viktigt att vibehåller och t.o.m. förstärker kvaliteten i vadfolkbildningen gör. Vi skall göra en utvärderingtillsammans, och folkbildningsrådet är långtframme i sina diskussioner om hur man villutvärdera detta. Det är viktigt att vi inför nästatreårsbudget har en gemensam syn på kvalitet ochpå att vi skall ha en bred verksamhet för den sombehöver mest utbildning. Jag tror att vi är överenspå den punkten.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 38 (m):Herr talman! Man kan ju tycka, ,att det är problematiskt om man utgår ifrån att manmåste ställa vuxna mot ungdomar. Jag tycker inteatt man skall göra det i första hand, men mantvingas i ett trängt ekonomiskt läge att välja. Då harvi från regeringens sida deklarerat en tydliguppfattning. Vi tycker att det är skräp om vi inteklarar av ungdomsutbildningen, som faktiskt närdet gäller har varit till här ilandet i form av allmän folkbildning med syfte attgarantera att alla får utbildning av hög kvalitet, ochen gemensam grundutbildning. Det finns bristerdär och de måste åtgärdas först. Det är alldelessjälvklart.Sedan gäller det litetkonspiratoriska idé när jag hade sagt attvuxenutbildning som helhet står inför förändringar.Det är ju alldeles uppenbart. Det händer ju massorinom vuxenutbildningens område, även utan minmedverkan. Komvux ändras genomriksdagsbeslutet, och hela SFI-undervisningenhåller på att få nya former. Det sker utifrån ettriksperspektiv, men framför allt ute i kommunerna.Studieförbunden sitter i rävsaxen mellan att destatliga anslagen är begränsade och attkommunerna faktiskt också sparar påstudieförbunden. De tvingas till att leta nya former.De har också fått ökad frihet. Man prövar andrasaker än den gamla traditionella, ganska stelaformen av studiecirklar för att hittakortstudiecirklar och pröva olika varianter.Vartenda studieförbund arbetar mycket med nyaformer. Man söker nya områden att bedrivafolkbildningsarbete inom.Vi har samordningen mellan gymnasiet ochkomvux och vi har allt fler invandrare i vårvuxenutbildning. Det innebär förändringareftersom det blir andra språk och andra kulturellaerfarenheter att ta hänsyn till. Det är en mycketstor skillnad mellan en grupp med tioinvandrarkvinnor där en del knappast kan läsa ochen mycket traditionell kommunalvuxenutbildningsgrupp med relativt välutbildadesvenska medborgare. Det är faktiskt en otroligskillnad.AMU har förnyats och förändrats de senaste årenpå ett sätt som många inte har uppfattat. Man behöver inte vara såkonspiratorisk när jag säger att det pågår en mängdförändringar här. Jag upplever nog att det rör på sigåt många håll. I de flesta fall går det framåt. Jag sermycket positivt på det här förändringsarbetet. Jagbehöver nog inte ställa till så mycket för att det skallhända något. Det pågår ettutvecklingsarbete här, och det är bra. Men vi skallnaturligtvis diskutera detta. Vi vet att pengarna ärbegränsade, och då tvingas vi prioritera.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:Fi7 till finansutskottet1991/92:Fi8 yrkandena 1-3 till finansutskottetyrkande 4 till bostadsutskottet1991/92:So15-So17 till socialutskottet1991/92:Ub2-Ub7 till utbildningsutskottet1991/92:T4-T10 till trafikutskottet1991/92:T11 yrkandena 1 och 3 till trafikutskottetyrkande 2 till utbildningsutskottet1991/92:Jo18-Jo20 till jordbruksutskottet1991/92:A1 yrkande 1 till finansutskottetyrkandena 2-4 till arbetsmarknadsutskottet1991/92:A2 yrkandena 1-4 tillarbetsmarknadsutskottetyrkande 5 till finansutskottet1991/92:A3 till arbetsmarknadsutskottet1991/92:Bo5 till bostadsutskottet1991/92:Bo6 yrkande 1 till bostadsutskottetyrkande 2 till finansutskottet1991/92:Fi9-Fi30 till finansutskottet1991/92:N5-N7 till näringsutskottet1991/92:L5-10 till lagutskottet1991/92:T12 och T13 till trafikutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:43 Vissa ändringari bestämmelserna om skattetillägg, preliminär B-skatt m.m.1991/92:Sk4 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1991/92:50 Sänkning avmervärdeskatten på vissa varor och tjänster, m.m.1991/92:Sk5 av m.fl. (nyd)1991/92:Sk6 av m.fl. (s)1991/92:Sk7 av och ()1991/92:Sk8 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:54Reavinstbeskattning av bostadsrätter1991/92:Sk9 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1991/92:66 Kommunaltpartistöd1991/92:K3 av m.fl. (v)betänkande1991/92:SkU4 Ändring i tulltaxelagen, m.m.Justitieutskottets betänkanden1991/92:JuU1 Säkerheten vid domstolarna1991/92:JuU2 Rattfylleri1991/92:JuU3 Ersättare för justitieråd ochregeringsråd1991/92:JuU4 Personutredning i brottmål1991/92:JuU5 Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslagLagutskottets betänkanden1991/92:LU5 Upphovsrättsliga frågor1991/92:LU6 Konkursrättsliga frågor1991/92:LU7 Sakrättsliga frågorSocialutskottets betänkanden1991/92:SoU3 Äldrefrågor1991/92:SoU4 Handikapp1991/92:SoU8 Barnbidrag m.m.Kulturutskottets betänkanden1991/92:KrU4 Bevarande av kulturmiljöer ochindustriminnen1991/92:KrU5 Viss statlig lokalförsörjningUtbildningsutskottets betänkanden1991/92:UbU4 Vissa skolfrågor1991/92:UbU5 Bostäder för gäststuderande m.fl.1991/92:UbU6 Statsibdrag till miljöförbättringar iskolanTrafikutskottets betänkande1991/92:TU2 Trafiksäkerhet och trafikföreskrifterm.m.Jordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU4 betänkanden1991/92:NU5 Värdepappershandel m.m.1991/92:NU6 Ändrad träfiberprövning1991/92:NU8 Detaljhandel1991/92:NU11 Ändringar i försäkringsrörelselagen6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 21 november1991/92:49 av () tillkommunikationsministern om postverket:Postverkets nät av kontor över hela landet är en avSveriges viktigaste infrastrukturella faktorer. Somsådan samverkar posten med t.ex. ,transportföretag, banker och affärskedjor. Påmånga orter är dessa starkt beroende av varandra.När posten, banken eller affären lägger ner blirdärför ofta följden att även andra följer efter. Detär en självklarhet att postverket skall drivas med ettsunt ekonomiskt tänkande som ledstjärna, men dethar också i en utredning för ca sedan påtalatsatt posten har ett speciellt ansvar bl.a. förglesbygden. Även om man främst talar om glesbygdi vedertagen mening, så kan samma effekter uppståäven i storstadsområden. Dessa effekter ärnegativa för såväl boende som näringslivet i orten.Nu läggs nya förslag i postverkets olika regionersom kommer att väsentligt förändra företagetsstruktur. Många av åtgärderna är säkertvälmotiverade ur företagsekonomisk synvinkel,men det som är oroande för många är att man nuliksom tidigare tycks bestämma om nedläggningarförst och fundera över eventuell ersättningsserviceefteråt. Visserligen har i enstaka fall förekommitatt posten låtit entreprenörer ta öververksamheten, men det skulle kunna vara enlösning som oftare väljs för att ge bättre servicesamtidigt som synen på posten skulle bli positivare.I omhänderhas flertalet av postensserviceställen av den lokale bokhandlaren,specerihandlaren eller motsvarande. Jag ser ingetsom skulle hindra ett motsvarande förfaringssätthos oss. I samband med planarbete i kommunernaföreligger skyldighet att göra servicebeskrivningaroch därvidlag till olika intressenter remitteraplanförslagen eller kontakta dem på annat sätt.Någon sådan motsvarande skyldighet att kontaktakommunen från företags sida i samband medupphörande av service i ett område synes dock inteföreligga. Med tanke på den samverkaneffektenmellan olika serviceorgan och infrastrukturellafaktorer borde sådana kontakter och diskussionervara naturliga.Med anledning av det nu anförda och i ljuset avnära förestående omfattande förändringar, önskarjag till kommunikationsminister riktaföljande fråga:Vilken strategi kommerkommunikationsdepartementet att arbeta efter föratt åtgärder skall kunna vidtagas för attmotverka för kunderna negativa effekter avpostens förändringsplaner?1991/92:50 av () till statsministernom åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism:För att förhindra att främlingsfientlighet och rasismfår ytterligare spridning är det nödvändigt medkraftfulla åtgärder både i samverkan övergränserna och i det egna landet. En viktigopinionsrörelse har startats i för attbekämpa dessa odemokratiska avarter.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågortill statsministern:Är statsministern beredd att ta internationellainitiativ till stöd för denna angelägna verksamhet?Är statsministern villig att i kraft av sitt ämbete getill känna sin inställning samt redovisa regeringenssamlade avsikter i dessa frågor?1991/92:51 av () tillförsvarsministern om avbrytande av vissbefälsutbildning inom försvaret:Regeringen har beslutat att avbryta utbildningenför 2 500 befälsuttagna värnpliktiga och sända hemdem med mycket kort varsel. 4 500 värnpliktigasom redan inkallats till fem månadersgrundutbildning med början får nu beskedom att de inte skall rycka in. Motivet för beslutet äratt spara pengar.Detta regeringsbeslut får allvarliga konsekvenserför många av de ca 7 000 värnpliktiga som drabbas.De har planerat för den värnpliktstjänstgöring somde nu inte får genomgå. Det betyder att många stårutan arbete, många har ingen bostad ordnad förden här tiden, många får svårt att taupp studier som de skulle ha ägnat sig åt om de inteinkallats till värnplikt. De som drabbas avarbetslöshet har ofta ingen arbetslöshetsförsäkringoch får det därför ekonomiskt mycket besvärligt.Den fast anställda personal inom försvaret somskulle ha arbetat med dessa värnpliktiga får nu ihuvudsak ägna sig åt vidareutbildning för att överhuvud taget ha något att göra.Många av de konsekvenser regeringens plötsligabeslut får för dessa ungdomar bör dock kunnaavhjälpas. De värnpliktigas egnaintresseföreträdare har ställt en rad krav somförefaller rimliga i den situation regeringensåtgärder skapat. De innefattar bl.a. att debefälsuttagna värnpliktiga som vill fortsätta sinutbildning skall få göra det. Defemmånadersuttagna som förvägras utbildningskulle kunna erbjudas frivillig ommönstring.Ersättningen för bostad och utryckningsbidragetbör höjas. Återupptagande av högskolestudier börunderlättas och AMS åtgärder för dem somdrabbas av arbetslöshet bör förstärkas.Det kan mot den här bakgrunden starkt ifrågasättasom regeringsbeslutet verkligen innebär någonnettobesparing för staten under innevarandebudgetår. Det blir naturligtvis ett plus påförsvarsministerns konto, men ökarutgifterna för flera av hans regeringskollegor.Mot denna bakgrund hade det varit bättre att väntaungefär med att inställaförsöksverksamheten med fem månadersgrundutbildning. Då skulle de värnpliktiga somberörs få tid att planera för denna förändring ochmånga av de kostnader som uppstår för enskildaoch samhället skulle ha undvikits.Jag vill fråga försvarsministern:1. Vilka praktiska, konkreta åtgärder förberederregeringen för att mildra konsekvenserna för devärnpliktiga som drabbas av detta vårdslösaregeringsbeslut?2. Har regeringen inför beslutet gjort någon kalkylsom inte bara visar besparingarna inomförsvarssektorn utan också tar hänsyn till dekostnadsökningar som drabbar statskassan inomandra sektorer?1991/92:52 av () tillstatsministern om benämningen på utrikes- ochsäkerhetspolitiken:''Det är uppenbart att termen neutralitetspolitikinte längre på ett adekvat sätt kan användas sombeskrivning på den utrikes- och säkerhetspolitik viönskar föra inom den europeiska ramen. Vi vill föraen politik med en klar europeisk identitet. ''Så lyder den närmast rituella diplomatiskaformulering som är regeringens officiellahållning i neutralitetsfrågan inför ett eventuelltEG-inträde. Det är den ordagranna beskrivningsom statsminister använder när han reserrunt i EG-huvudstäderna. Därför är det viktigt,säger hans pressekreterare, att man konsekventförmedlar samma formulering, så att ingamissförstånd uppstår.Möjligen kan en konsekvent upprepning av tvåmeningar i samma följd få till följd att missförståndundviks, men en viktigare fråga är väl om någonöver huvud taget förstår.