prot · GF0929 · 1991-11-21 00:00:00 — Jo, helt och hållet beroende på attskattesystemet är så konstruerat när det gällerriskkapitalförsörjning till små företag att detegentligen inte är lönsamt med de svenska reglerna.Sverige är ett av de få länder som inte har någonform av villkorslån eller liknande som just gynnarriskfylld långivning till de små företagen.Jag tycker inte heller att det skall behövas storastatliga insatser när det gäller övertagande av ochprivatföretagande i barnstugor och liknande. Jagtror att det är fel tänkt. Så tänker inte enentreprenör. Han hyr sina lokaler och försökerhålla kostnaderna nere. Behovet av att låna är intedet storvulna, att få möjlighet till miljonbelopp föratt köpa stora fastigheter för att driva en barnstuga.Men det kan lätt bli så, om man driver det utifrånstatliga utgångspunkter.Jag delar de synpunkter som flera talare harframfört om att utvecklingsfonderna har enbetydande funktion att fylla framöver. Det gällerrådgivning vid start av nya företag, nyetableringar,och arbetet med de nya lånen, som liknar EKH-lånen, någon form av egenkapital i småföretag ochmed lånegaranti från staten. Det är viktigt att dettasystem fasas in, så att vi inte får problem medöverbryggningen mellan de olika lånesystemen.Men det är också viktigt, nu när vi har ökatriskkapitalförsörjningen till de små företagen, attden normala kreditgivningen kommer i gång, densom står för av all kreditgivning. Det ärviktigt att den börjar fungera, att man får nedhandläggningstiderna och att småföretagen får delav de kapitalflödena. Det är då vi kan börja se deklimatförändringar som allt fler börjar känna ochsom gör att allt fler entreprenörer börjar återvändatill och även talar om möjligheter att ta nyamarknadsandelar, i och med de åtgärder ochprogram som den nya regeringen har föreslagit.Våra förslag innebär något av de mest omfattandeåtgärder för att stärka småföretagandet som någonregering har vidtagit i modern tid. Det är för attgöra småföretagandet konkurrenskraftigt och föratt det är nödvändigt att småföretagen ger sittbidrag till en förbättrad tillväxt och ökadproduktivitet i landet.Förste vice talmannen anmälde att ReynoldhFurustrand anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 18 ():Herr talman! Jag vill avslutningsvis tacka för desvar vi har fått i denna debatt. Vi har klarat ut utvecklingsfondernasroll , att de har en viktig uppgift. Det varnödvändigt i denna situation. Systemet medutvecklingsfonder tillkom under Fälldinregeringen.Det har visat sig vilken oerhörd betydelse det harhaft för utvecklingen av småföretagen och framförallt för sysselsättningen i regionerna. Det är viktigtatt det kan fortsätta.Jag tycker mig också ha fått klara besked när detgäller just den lokala riskkapitalförsörjningen, attlåneverksamheten inte kommer att läggas nedförrän vi vet var vi i så fall hamnar medkreditförsörjningen. Näringsministerns senasteinlägg om att det även skall finnaslånegarantier från staten är klargörande.Överbryggningen är naturligtvis inte bara en frågaom handläggningstider. På den punkten är jag sånöjd med beskedet som var.De senaste klargörandena skingrade en delfrågetecken, vilket är viktigt. Framför allt tyckerjag att uttalandet från näringsministern i dettaavseende för att han är uppmärksam pådenna problematik. Beskedet om att man måstekomma i gång med en normal kreditgivning visaratt han är beredd att följa denna överbryggningmed uppmärksamhet. Det tror jag är viktigt. I detfallet kan jag inte uppfatta annat än att det intefinns några låsningar när det gäller att fortsätta påden inslagna vägen, med de omfattande åtgärdersom regeringen har aviserat och genomfört för attfrämja småföretagsamheten. Det är viktigt.Jag hoppas att de vidare överläggningarna mednäringsministern skall leda fram till att alla de idéersom finns hos våra småföretagare skall kunnaomsättas till verkliga arbetstillfällen och stärkatillväxten i landet. Det är oerhört viktigt. Tack änen gång för beskeden.Anf. 19 ():Herr talman! Jag drar inte samma positivaslutsatser av Per svar och inlägg idebatten, som . Det kan påpekas attvänsterpartiet och var överens omutvecklingsfondernas återbetalning till staten ochinslussningen av kapital till riskkapitalbolagen. Jagskulle gärna ha sett en lösning där man för tillbakapengarna till utvecklingsfonderna och inte drar indem till statskassan för att finansiera storaskattesänkningar för t.ex. Per och demsom befinner sig i liknande situationer.Jag sade att småföretagarpolitiken kan vara ettintressant samförståndsområde. Här rör sig folköver gränserna, från företagare till löntagare ochtvärtom. Det är ingen stabil situation. Här finns påmånga områden en förutsättning för förståelse avgemensamma problem. Det krävs av en bra,framsynt småföretagarpolitik att den inte på detskattepolitiska området provocerarlöntagargrupperna med skattesänkningar förhöginkomsttagare och skattehöjningar förlöntagare. Detta är grundläggande. Det vi talar omär företag med anställda. Det är åtminstone tvåparter som agerar -- den som äger företaget, densom har idén, och de som är anställda i företaget.Man skall inte onödigtvis i politiken skapamotsättningar som inte redan finns. Jag ser en riskför att man skapar onödiga motsättningar med denpolitiska linje som regeringen har slagit in på.Jag tänker inte så mycket på de företagare som harflyttat till eller och levt dagdrivarlivdär. Jag är inte heller så intresserad av om de spelargolf eller inte som var. Jag ärintresserad av de företagare som vi ser i t.ex. minhemstad , med anknytning till sjukvård,sjukvårdsteknologi, läkemedelsförsörjning,forskning och utveckling och som är besatta av enidé. De har svårt att tänka sig att över huvud tagetgöra någonting annat än att arbeta, och de behöverstöd och hjälp under långa, svåra, ekonomisktbekymmersamma år innan de får lönsamhet på sinproduktion. De behöver rådgivning när det gällermarknadsbearbetning och ekonomi och vad gälleratt begränsa en idé.Det innebär en oerhörd risk om man avlövarutvecklingsfonderna och drar ned för mycket påutlåningsverksamheten. Då tror jag att helaverksamheten kommer att halta, för att på siktkollapsa. Det vill jag inte se.Anf. 20 Näringsminister ():Herr talman! Jag tycker att senasteanförande är mycket belysande. Det ärfördelningspolitiken som står i centrum förvänsterpartiet. Vi har den motsatta uppfattningen.Sverige tål inte ett utomordentligt stort utflöde avriskkapital till utlandet, så att vi inte får framtillräckligt med riskkapital inom landet. Vi måsteha en konkurrenskraftig beskattning avriskkapitalet inom landet. Det är här det skall göranytta, skapa nya arbetstillfällen och effektivaföretag, inte nere på kontinenten, även om syftenaäven där kan vara vällovliga. Det är därför vi villskapa konkurrenskraftig beskattning avsmåföretagen. Det m.fl. har varitinne på, som vi har debatterat så ikammaren, är det höga skattetryck som harskapats.Vi har lagt fram förslag om införande av en ny typav lån, liknande EKH-lånen. Det systemet har visatsig vara mycket framgångsrikt utomlands. Detskulle kunna avlösa det system som vi har , stegför steg. Vi aviserar förslag om införande av enform av villkorslån, som har lett till attteknikintensiva småföretag och innovativa företagkommit fram utomlands. Vi kommer även att göraen lång rad förändringar på arbetsrättens område,allt i syfte att stärka de små företagenskonkurrenskraft.Utvecklingsfonderna har utan tvivel en betydandefunktion att fylla . Det är inget tvivel omdet. Men de skall fungera som bollplank vidnyetablering och utveckling av de minsta företagenoch med tanke på den nya låneform vi avser attinföra stegvis. Men, herr talman, den heltdominerande delen av riskkapitalmarknaden är detordinarie banksystemet. Det är där vi måste lösaproblemen. Vi kommer att följa utvecklingen därunder med mycket storuppmärksamhet.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:Sf10-Sf15 till socialförsäkringsutskottet1991/92:U7 till utrikesutskottet1991/92:Jo16 och Jo17 till jordbruksutskottet1991/92:Ju6 och Ju7 till justitieutskottet1991/92:Bo2-Bo4 till bostadsutskottet1991/92:So7-So14 till socialutskottet4 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:25 Förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för budget-året1991/921991/92:Fi7 av m.fl. (s)1991/92:Fi8 av m.fl. (s)1991/92:So15 av och ()1991/92:So16 av m.fl. (s)1991/92:So17 av och ()1991/92:Ub2 av m.fl. (v)1991/92:Ub3 av m.fl. (s)1991/92:Ub4 av m.fl. (s)1991/92:Ub5 av m.fl. (c)1991/92:Ub6 av m.fl. (s)1991/92:Ub7 av m.fl. (s)1991/92:T4 av ()1991/92:T5 av m.fl. (s)1991/92:T6 av m.fl. (v)1991/92:T7 av m.fl. (s)1991/92:T8 av m.fl. (s)1991/92:T9 av och ()1991/92:T10 av ()1991/92:T11 av och KennethAttefors (nyd)1991/92:Jo18 av och ()1991/92:Jo19 av m.fl. (v)1991/92:Jo20 av m.fl. (s)1991/92:A1 av och Karl-ErikPersson (v)1991/92:A2 av m.fl. (s)1991/92:A3 av ()1991/92:Bo5 av m.fl. (s)1991/92:Bo6 av m.fl. (c,s)med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen avden ekonomiska politiken1991/92:Fi9 av m.fl. (s)1991/92:Fi10 av och ()1991/92:Fi11 av och Karl-ErikPersson (v)1991/92:Fi12 av ()1991/92:Fi13 av och Bo GJenevall m.fl. (nyd)1991/92:Fi14 av och ()1991/92:Fi15 av m.fl. (v)1991/92:Fi16 av m.fl. (c)1991/92:Fi17 av och ()1991/92:Fi18 av m.fl. (s)1991/92:Fi19 av m.fl. (s)1991/92:Fi20 av m.fl. (s)1991/92:Fi21 av ()1991/92:Fi22 av (nyd)med anledning av prop. 1991/92:44 Riktlinjer förden statliga fastighetsförvaltningen ochombildningen av , m.m.1991/92:Fi23 av och ()1991/92:Fi24 av m.fl. (s)1991/92:Fi25 av m.fl. (s)1991/92:Fi26 av m.fl. (s)1991/92:Fi27 av m.fl. (s)1991/92:Fi28 av ()1991/92:Fi29 av m.fl. (fp)1991/92:Fi30 av m.fl. (fp,m,c)med anledning av prop. 1991/92:49 Vissa frågor vidöverföringen av verksamheten vid statensvattenfallsverk till aktiebolagsform1991/92:N5 av m.fl. (v)1991/92:N6 av m.fl. (s)1991/92:N7 av och ()med anledning av prop. 1991/92:55 Ändring iprisinformationslagen1991/92:L5 av andre vice talman ()1991/92:L6 av m.fl. (s)1991/92:L7 av m.fl. (v)1991/92:L8 av m.fl. (s)1991/92:L9 av och (nyd)1991/92:L10 av och anledning av prop. 1991/92:64 Upphävande avlagen (1989:990) om tillstånd till överlåtelse avskepp1991/92:T12 av m.fl. (v)1991/92:T13 av m.fl. (s)5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 20 november1991/92:165 av () tillutbildningsministern omlaboratorieassistentutbildningen:I en frågestund lyfte utbildningsministernfram sjuksköterske- ochbarnmorskeutbildningarna som exempel påutbildningar som måste förlängas för att uppnå EGsdirektiv angående ömsesidigt godkännande avexamensbevis. Det är bra att dennautbildningsfråga äntligen synes få en positivlösning.En av de medellånga vårdutbildningar som intenämndes under frågestunden -- men som också ärmycket viktig -- är utbildningen avlaboratorieassistenter.Det kan t.ex. nämnas att , , Islandoch har som lägst treåriga utbildningar tilllaboratorieassistent.Kommer även utbildning av laboratorieassistenteratt förlängas i enlighet med UHÄs förslag?1991/92:166 av () tillkommunikationsministern om riksväg 34:Kommunikationerna är bestämmande för enregions utvecklingsmöjligheter. har enhelt avgörande betydelse för det inre länsutveckling. Här utgör den relativt korta sträckanVimmerby--en flaskhals som äventyrarregionens utveckling. Behovet av ombyggnad ärväldokumenterat sedan mitten av 70-talet.Successivt har projektet skjutits i tiden, nu till år1999. Ombyggnaden av denna sträcka är detenskilda projekt i län som enligt vägverketger störst samhällsnytta vid genomförande.Samtidigt har den region sträckan omfattar denhögsta arbetslösheten i län. En ombyggnadav i det aktuella avsnittet skulle direkt gevälbehövliga arbetstillfällen och stärka inreKalmar läns konkurrenskraft samt ge uttrycket''hela skall leva'' konkret substans.Avser kommunikationsministern prövamöjligheten av att tidigarelägga ombyggnaden i avsnittet --enligtVimmerby kommuns framställning till regeringen?1991/92:167 av () till statsrådetBo Lundgren om mervärdeskatten ochprivatvården:En effekt av den genomförda breddningen avmervärdeskatten har blivit att det i vissa falluppstått en bristande neutralitet mellan offentligaoch privata vårdgivare. Detta försvårar enstimulerande konkurrens mellan olika vårdgivare.Jag vill mot den bakgrunden fråga skatteministernom han är beredd vidta åtgärder som undanröjerden angivna bristen på neutralitet?1991/92:168 av () till statsrådet om det nya sjuklönesystemet:Det nya sjuklönesystemet som skall införas har rest frågetecken hos en delsmåföretagare. De är bl.a. tveksamma till om denkompensation, som den sänkta arbetsgivaravgiftenger, är tillräcklig.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga:Har regeringen för avsikt att ytterligare sänkaarbetsgivaravgiften om småföretagarnas oro visarsig berättigad?6 § Kammaren åtskildes kl. 13.23.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.