prot · GE0950 · 1991-01-16 00:00:00 — Det är trots allt viktigtatt diskutera de förslag som kommer och som redanligger för att man över huvud taget skall kommanågonstans i förändringsarbetet.Anf. 7 () replik:Herr talman! Det jag menade med mitt uttalandeangående de många medlemsförslagen var att vipolitiker måste lära oss att prioritera också . Vi måste ta fram de just för dagenverkligt viktiga frågorna och se till att sådana frågorsom vi påbörjat lösningen av får lov att leva ett taginnan vi kommer med nya förslag. Annars blir detlätt på det sättet att regeringen inte orkar med attta itu med alla frågorna.När det gäller miljösamarbetet ochhavsmiljöprogrammet kommer MarianneSamuelsson här med en helt falsk historieskrivning.Inte bara jag utan vi alla kämpade för att få frambättre förslag när det gällde havsmiljön. Vi fickockså fram bättre förslag, och det har vid densenaste sessionen kommit ytterligare förslag pådetta område. Vi är ännu inte nöjda, och vi kämparfortfarande för detta. Men kom inte och säg att vihar misslyckats!Anf. 8 ()replik:Herr talman! Det jag sade var att vi i miljöpartietinte var nöjda med det förslag som lades fram. Detär precis detta som nu håller medmig om. Inte ens i den socialdemokratiskapartigruppen var ni nöjda med det förslag som ladesfram. Det är därför som det är så viktigt att vifortsätter att driva på.När det gäller frågan om att prioritera tycker jag attjag gjort en kraftig prioritering när det gäller minaförslag till rådet. Jag kan inte förstå kritiken mot attdet inte gjorts någon prioritering när det gäller deförslagen.Anf. 9 () replik:Herr talman! Om hade varitmed litet längre i hade hon fått lärasig, att om inte ett förslag antas i Nordiska rådetinnebär inte detta att något bättre sker. Det innebäratt ingenting sker. Vi ville att det skulle hända någotpå havsmiljöområdet, och därför pressade vi vårregering till bra förslag. Om vi helt avvisatregeringens förslag hade det inte hänt någonting.Jag hoppas att det inte var detta som MarianneSamuelsson ville uppnå.Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 10 ():Herr talman! De stora omvälvningarna i Europahar helt naturligt på olika sätt också påverkat denordiska länderna. Här som på andra håll i väst harman med sympati och engagemang följt deösteuropeiska ländernas strävan att kasta av sigkommunismens diktatur och slå in på en väg motdemokrati, pluralism och respekt för individen. Ivarje nordiskt land har denna strävan fått ett starktfolkligt stöd. Härom vittnar inte minst den våg avsympati som just nu går från till de baltiskaländerna.Som tillfällig tjänstgörande i Nordiska rådetspresidium hade jag möjlighet att varamed och ta initiativ till ett uttalande där vi i fullenighet gav uttryck för den oro vi känner inför denutveckling som pågick under just de timmar somNordiska rådets presidium sammanträdde. Detuttrycktes också en solidaritet med de baltiskafolkens strävan och rätt att bli fria nationer. Meddetta markerade presidium attbalternas kamp är och också sak.Det nordiska samarbetet har influerats avförändringar i vår världsdel. Den snabbautvecklingen inom EG och de pågåendeförhandlingarna om ett EES har gjort det bådenaturligt och nödvändigt för attdiskutera vilken framtid det nordiska samarbetetkan ha i ett alltmer integrerat . Ettförtjänstfullt utredningsarbete under om rådets framtida internationellarelationer har avslutats. Den utredningen har gettrådet värdefull kunskap om hur bl.a.parlamentarikernas inflytande skall kunna bevarasoch stärkas i de allt större samarbetsfora som hållerpå att växa fram.Det finns olika bilder av nordiskt samarbete. En avdem är att verkat ochfattat hundratals beslut till förmån för nordbor.Trots en mycket skiftande struktur i våra länder närdet gäller ekonomi, politik, militär organisationosv. finns det ett sammanhållande kitt mellan denordiska länderna som man knappast finner någonannanstans i världen. Kultursamarbetet har varitutveckla och ett praktiskt samarbete har fungeratmycket länge -- också långt före Nordiska rådetstillkomst.Detta var den ena bilden. Den andra bilden är är en koloss på lerfötter. Det gårtrögt och man har beslutskramp, det är en tungbyråkrati och det politiska trycket är alldeles försvagt. Jag tror att det finns inslag från båda dessascenarion, även om jag vill påstå att det är denförsta bilden som klart dominerar.När det gäller samarbetet mellan parlamentarikeroch , dvs. de fem nordiskaregeringarna, är vår synpunkt den att det var syndatt de nordiska regeringarna inte ville delta i denutredning som jag nämnde. kan denna bristsägas ha reparerats genom att man lämnar ettpositivt svar på de förslag till förbättringar avMinisterrådets organisation och verksamhet somparlamentarikerna i rådets organisationsutredningfunnit det motiverat att framföra. När vi så sentsom träffade samarbetsministrarna tog viupp denna fråga, och vi hade en givande ochkonstruktiv diskussion.Grethe nämnde här att Ministerrådetsengagemang inte har varit på dennivå som parlamentarikerna har önskat. Det var enriktig beskrivning, även om den var i snällaste laget.Jag anmälde för egen del för vår svenskasamarbetsminister, , att det är någrasaker som vi borde ta fasta på.För det första måste vi öka effektiviteten ochhöja tempot.För det andra måste vi vara angelägna om attfullfölja de beslut som ofta i storenighet har fattat.För det tredje måste vi underlätta det praktiskavardagsarbetet, och där vet vi att väldigt mycketbrister.För det fjärde måste parlamentarikernasställning stärkas.När man granskar parlamentarikers möjligheter tillinflytande inom t.ex. EFTA och EG kan man lättkonstatera att detta inflytande inte heller där ärtillräckligt. Det blir därför en viktig uppgift attstärka de folkvaldas roll i den nya ekonomiskasfären, EES. Endast på så sätt kan det hos bredafolklager bli ett förankrat och erkäntsamarbetsorgan.Hur ett sådant kommer att se ut vet viinte . Det är bara att hoppas på att delandvinningar som vi uppnått i det nordiskasamarbetet skall kunna bevaras och utvecklas så atttalet om den sociala dimensionen ochmedborgarnas blir en realitet. Omsorgenom individens situation, som går som en ledstjärnagenom årtiondenas nordiska samarbete, måste varariktmärke också i det europeiska omdaningsarbetesom vi skall delta i.Till ett ökat parlamentarikerinflytande i detnordiska samarbetet hör också en förbättradmöjlighet att kontrollera hur intentionerna i vårasamarbetsavtal och våra rekommendationerfullföljs i regeringarnas beslutsfattande. Denna sidaav verksamheten är, som jag tidigare nämnde,synnerligen viktig, eftersom det för de enskildamänniskorna är överenskommelsens bärkraft ivardagslivet som bevisar styrkan i det samarbetesom vi så ofta och så riktigt berömmer. Alltför oftafastnar en nordbo i svårförståeliga och onödigaformaliteter vid bosättning och arbete i ett annatnordiskt land. Vi har ännu en hel del att lägga tillrätta. I denna angelägna verksamhet har t.ex. engemensam nordisk ombudsman en stor uppgift attfylla.När man läser utrikesutskottets betänkande serman att det är välskrivet men knapphändigt. Manhänvisar många av knäckfrågorna till den utredningsom nu arbetar med. Man skullemöjligen kunna önska att det framöver skullekunna tas litet djupare tag och ges ett störreutrymme när det gäller hur riksdag börförhålla sig till det nordiska samarbetet. Det kundekanske rent av bli ett sådant engagemang att viockså kunde få med samarbetsministern i en sådandebatt. Det vore mycket bra att ha det påönskelistan.I utskottets betänkande återges en del av denpessimism rörande det nordiska samarbetet förframtiden som präglade det sessioni fjol. Jag har emellertid intrycket att dennapessimism håller på att vända. Det finns i allt vidarekretsar en känsla av att regionen kommeratt ha en viktig roll att spela som föredöme ochinspiratör för hur ett mellanfolkligt samarbete kanbedrivas. Denna uppfattning baseras inte minst pådet stora intresse som finns i vår omvärld för dennordiska modellen. intresse ärju här redan omvittnat. Denna vidgade rollförutsätter också, herr talman, att samarbetetmellan de nordiska länderna inom stärksoch förbättras.Anf. 11 ():Herr talman! Det går inte att diskutera detnordiska samarbetet utan att tänka på våra baltiskabröder. Vi i har, som sadetidigare här , ett särskilt ansvar för våra näragrannar över . Jag erinrar mig att jag förungefär hade en debatt här i kammarenmed . Det gällde då en inbjudan av debaltiska republikerna som gäster till session. Tyvärr blev det inget av detta dengången. Desto mer glädjande är det att beslut nuhar fattats om att gäster från de baltiskarepublikernas parlament skall inbjudas tillsessionen i . Jag anser att det finnsanledning för oss att glädja oss särskilt över detta.Vi måste axla det stora ansvar det innebär att stödjafrihetens krafter i och de människor somkämpar.Karin Söder nämnde att delegationhade fått en lång lista över önskemål från debaltiska republikerna vid ett besök där. I likhet medKarin Söder anser jag att det nog är klokt attöverlämna denna lista också till varje nordiskt landsparlament. Det finns en viss erfarenhet av att detgår något snabbare att agera på bilateral väg. Jagvill därmed inte på något sätt underskatta betydelse, men självfallet måste insatser somgörs både på multilateral och på bilateral vägkomplettera varandra.Från moderata samlingspartiets sida har vi t.ex. ettförslag om att Nordplus skall utvidgas till att gällaäven baltiska studenter. Kanske litet typiskt förNordiska rådets snabbhet i behandling av ärendenkonstaterar utrikesutskottet att en utvidgning avNordplus till att gälla även baltiska studenter kankomma att bli ett naturligt komplement efter denutvärdering av programmet som skall ske efter tvåår. Det är en framskjutning i tiden som ter sig någotsvårförståelig med tanke på den snabbahändelseutvecklingen i och hur oerhörtviktigt det är att stödja redan i dag.Jag noterar också att harskapat ett särskilt arbetsprogram för ochÖsteuropa. Jag är något osäker på om detta arbetehar kommit i gång och avsatt några praktiskaresultat . Det är möjligt att kannämna någonting om detta. Det är snabbheten iagerandet som är så viktig för att våra baltiskavänner skall känna att de får både konkret stöd ochmoraliskt stöd. Det är ju en kombination avkonkret stöd och moraliskt stöd som är så viktig.Jag vill slutligen instämma i det sadeom synen på de nordiska länderna som ettstyrkebälte i och i den europeiskaintegrationen. Vi moderater är fast övertygade omatt också det nordiska samarbetet kan få enrenässans i den europeiska integrationen, attNorden som region kan få en stor betydelse i deneuropeiska integrationen och att vår röst kan vägatungt. Självfallet respekterar vi att det är varjeenskilt land som måste bestämma vägen framåt ochinnehållet för sitt europeiska samarbete, men vi villdock uttrycka vår förhoppning att såsmåningom som helhet fullvärdigt skall ta del av avden europeiska integrationen och på detta sätt blien stark, livaktig och betydelsefull region i Europa.Anf. 12 ():Herr talman! När det gäller det som afUgglas tog upp om förra årets diskussion vill jagförst nämna hur det förhöll sig. Det hade icke ägtrum fria val i -- det är ordagrant vad jagsade vid det tillfället. Som demokratiskt valdaparlamentariker var det mening attvi borde invänta den tidpunkt när de baltiska folkenhade fått egna företrädare. Det var skälet tillställningstagandet vid det tillfället. Jag vill gärnanotera detta till protokollet också . Jag anseratt detta var ett klokt beslut mot bakgrund av vadvi nu ser i dag.Herr talman! Också jag vill uttrycka min glädjeöver att vi redan nu har sett baltiskaparlamentariker som gäster vid seminarier och iutbyten av olika slag och att de ocksåförhoppningsvis kommer att vara närvarande vidvår session. När det gäller listan på olika förslag harvi från den svenska delegationen delgett ett stortantal myndigheter, företag, politiska partier ochfackföreningar vår lista. Vi har uppmanat dem attgöra allt vad de kan för att på så många punktersom möjligt vara med och stödja de baltiskaländerna. Det är de många punktinsatserna ochpunktsamarbete som vi tror är det effektivasteskyddet och stödet för de baltiska republikerna.Vi har fått fantastiskt många positiva svar både frånföretag och myndigheter. Man har redan vidtagitåtgärder och varit mycket glad över att man fåttdenna långa lista på förslag. Naturligtvis kan vimycket väl distribuera vårt utkast till allaparlamentariker. Vi hade överlåtit det arbetet åtpartierna, men jag anser att vi skall göra detta.När det gäller vill jag därutöversäga att det fattade beslut om insatser iBaltikum, och det är en början. Det gällerinrättandet av informationskontor, stöd tillstudentutbyte och insatser på miljöområdet. Närdet gäller det s.k. sändebud som skulle börjasamarbeta och utveckla detta vidare medindustriellt samarbete vet vi nu tragiskt nog interiktigt hur man kan gå vidare. Det finns ett förslagsom inte är tillräckligt, men det är en bra början.De nordiska ländernas informationskontor i debaltiska huvudstäderna är en mycket viktig början,så att de nordiska länderna finns på plats.Till sist, herr talman! Jag har förstått att jag hartaletid kvar eftersom detta inte är en replik, och jagvill då säga följande. När det gäller direktval är den diskussionen intemeningsfull så länge man inte har sett överNordiska rådets hela konstitution. Det gäller ocksåförsamlingens beslutsfattande.Anf. 13 ():Herr talman! Jag vill ge en upplysning tillMargaretha , som frågade om det har häntnågot med anledning av Nordiska ministerrådetsarbetsprogram för samarbete och stöd tillBaltikum. I går blev jag informerad avstatssekreteraren för nordiska frågor om att t.ex.när det gäller stipendier för elever och studerandefrån de baltiska länderna har det redan kommit inca 200 ansökningar. 60 ansökningar har redanbeviljats. Jag tycker att det är utmärkt att det såsnabbt har kommit i gång en verksamhet och attden verksamheten har skapat ett sådant stortintresse. Det gäller utbyte av studerande mellan debaltiska staterna och Sverige.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §. )4 § Verksamheten inom betänkande1990/91:UU10 Verksamheten inom (redog. 1990/91:3).Anf. 14 ():Herr talman! Med anledning av vad som sker iBaltikum är det naturligt att debatterna omEuroparådets och arbete fokuseraspå just . Som sadetidigare kommer det att bli fler tillfällen attdebattera och uttala sig när det gäller Baltikum.Den reservation som ochmiljöpartiet har tillsammans i det här betänkandethandlar om . Jag avser därför att användamin taletid för den reservationen.Det är med tillfredsställelse som man läserutrikesutskottets betänkande om reglerna förmedlemskap i . Där står attEuroparådet har tillkommit för att främjasamarbetet mellan demokratier, attkraven för att kunna bli medlem är högt satta. Detfinns regler för att de mänskliga rättigheterna skallrespekteras, och man skall bekänna sig till ettlagbundet samhällsskikt. Det är enligt utskottetsmening även angeläget att de stater som uppfyllerdessa kriterier, dvs. parlamentarisk demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter, så snart sommöjligt skall upptas som medlemmar.Allt detta är mycket bra. Men vad gör man iEuroparådet med en medlemsstat som inteuppfyller dessa högt uppsatta krav?Herr talman! Jag har även anledning att konstateraatt det i betänkandet finns med formuleringar attdet sker vissa framsteg vad gäller demokrati iTurkiet. Det gör det verkligen inte. Amnestykonstaterar att är det land där brott motmänskliga rättigheter föranleder till antalet flestrapporter från Amnesty. De lagar som Turkietinförde är verkligen exceptionella ochborde ha fått att reagera. Men vi fårhoppas att det finns med något i nästa årsredogörelse.Turkiet har anmält krav på s.k. derogation enligtartikel 15 i konventionen för mänskliga rättigheteroch har angett vilka paragrafer i konventionen somlandet inte har för avsikt att följa. Utskottet svararatt man nu i undersöker om deuppgivna förhållandena i landet är sådana att detkan anses vara befogat att inte följer delarav konventionen. De riksdagsledamöter som finnsmed i den här debatten och som är medlemmar iEuroparådet kanske kan svara på dels om jag harförstått tillvägagångssättet, dels om Europarådetsprövning i den här frågan nu är klar.Vi kräver i vår reservation att ånyo skallanmäla till för brott motmänskliga rättigheter.Vänsterpartiet har vidare ett särskilt yttrande närdet gäller de irakiska kurder som finns i lägren iTurkiet. I stället för att upprepa vad vi anser fattasi betänkandet och i redogörelsen, vill jag i ställetanvända tiden till att fråga om finns med iden planering som görs för flyktingarna.I fredags fick jag en rapport om att en amerikanskdelegation finns i lägren och förbereder att om detblir en fredlig lösning i kriget med skall 800familjer, motsvarande ca 3 000 personer, och ettantal handikappade och skadade tas emot av USA.Resten skall fördelas på andra europeiska länder.Men om det blir krig kommer detta inte att ske,utan då hoppas man att de skallkunna återvända till sitt land. Jag undrar omSverige finns med i den här planeringen för dekurdiska flyktingarna?Anf. 15 ():Herr talman! roll och Sverigesmöjligheter att arbeta för de mänskligarättigheterna är otroligt viktiga för oss. Där måstevi naturligtvis vara drivande och utnyttja desamarbetsmöjligheter som finns.Som världen ser ut har inte förtrycket av demänskliga rättigheterna minskat, utan vi sersnarare ständigt prov på att det utökas. För oss somparlamentariker är det otroligt viktigt att ständigtta upp frågorna om de mänskliga rättigheterna ochständigt arbeta för en bättre värld. Att göra detinom är en väsentlig sak för oss.Miljöpartiet har tillsammans med enreservation om situation. Jag håller medBerith i hennes anförande. Det är viktigtatt vi verkligen markerar och ställer krav. Turkietuppfyller inte de krav som man har ställt uppi för samarbete. uppfyller inteheller kraven på mänskliga rättigheter, och vi fårständigt se prov på det. Det är naturligtvisangeläget att vi från svenskt håll agerar kraftigt. Jagyrkar därmed bifall till reservationen.Anf. 16 pAF sUGGLAS(m):Herr talman! I det betänkande om Europarådetsom vi har att behandla -- det är en slagsårligen återkommande debatt om Europarådetsverksamhet -- finns bara en reservation. Det är densom berör . talare har redan berörtreservationen.För bl.a. -- tidigare är det underöverstarnas tid och andra länder som har varitmedlemmar i under svåra tider -- harEuroparådet en stor roll att fylla. Här pågår enkontinuerlig övervakning, en kontinuerliggranskning och en kontinuerlig debatt.Europarådet har alltså en mycket stor roll för attdriva på utvecklingen och att försvara de människorsom utsätts för förföljelse eller kränkningar av demänskliga rättigheterna. Det är en roll som mankänner mycket starkt för när man befinner sig somdelegat i . Det går icke en session utan att dessafrågor tas upp. Jag är alldeles övertygad om att närvi återigen åker ner till , till den sessionsom tar sin början , kommerfrågan om att tas upp igen. Vi får då enmöjlighet att följa upp det som om, nämligen om de frågor är besvaradesom när utskottet tog ställning till motionerna ännuicke var klara. Vi har alltså en möjlighet att följaupp dessa frågor när vi kommer till har fått en ny roll gentemotreformländerna, de nya demokratierna i Central-och . Det är en roll som står beskriven iutrikesutskottets betänkande, och det är en rollsom jag tycker att vi icke kan gå förbi i dagensdebatt och som är kolossalt viktig. Vi vet attUngern har blivit medlem av och attPolen står i tur. Man har där haft riktiga friaparlamentsval.Europarådet har för att underlätta, erkänna ochstärka demokratisträvandena i Öst- ochCentraleuropa inrättat en särskild funktion, ettslags observatörsstatus för de länder som manåtminstone har kunnat beteckna som reformländer,även om de på intet sätt ännu kunnat uppfyllaEuroparådets höga krav för att bli medlemmar vadgäller demokrati och mänskliga rättigheter. Det ärsjälvklart att våra tankar går särskilt till en avobservatörerna som har varit närvarande vidEuroparådets sessioner med en mycket stordelegation. Jag erinrar migockså det mycket vackra och uppmärksammade talsom president , mycket hyllad ochuppburen, höll införEuroparådet. Han talade då om det europeiskahuset.Nu ser vi vad samme man gör gentemot de baltiskarepublikerna. Han skickar inrikestrupper att krossafredliga demonstranter. Så sent som i går hotadehan de baltiska staterna med fortsatta åtgärder omingen politisk lösning kommer till stånd. Han påstårnågot som är klart osant, nämligen att de baltiskastaterna inte har visat någon förhandlingsvilja. Vivet att de baltiska delegationerna i harsuttit och försökt att få i gång förhandlingar ochmötts av sovjetiska stenansikten och icke någonrörelse och icke något försök till förhandling.Återigen hotar nu president medfortsatta våldsåtgärder i de baltiska republikerna.Det står att läsa i dagens tidningar.Det är alldeles självklart att måste taupp den baltiska frågan vid sin session nu i slutet avjanuari. Det är alldeles nödvändigt. Jag förstårinte, men det blir naturligtvis en sak förEuroparådet att hantera, hur man skall kunnaupprätthålla en fortsatt observatörsstatus förSovjetunionen under dessa omständigheter.Europarådet har en stor funktion att fylla för attstödja de baltiska republikerna i derasfrihetssträvanden.Herr talman! Det var det budskap jag ville framförai dag. Jag hoppas att de föregående talarna somsärskilt har tagit upp frågan om situationtillgiver mig att jag har velat säga detta fråntalarstolen.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag tackar förhennes inlägg när det gäller arbeteför att påverka vad som händer i nämnde också Grekland.Hon sade att när man nu reser till blirdet tillfälle att ta upp de frågor som vi har tagit medi vår reservation och i vårt särskilda yttrande.När det gäller flyktingarna i lägren i vill jagnämna att på grund av de förhållanden som råderdär flyr människor i panik. I desperation försökerde ta sig till andra länder. Till har detkommit ca 300 personer. De sitter i grekiskafängelser på , Amnissa och på andra platser.Där har man skilt familjerna åt. Kvinnorna finns iett fängelse, männen i ett och barnen i andrafängelser. Det finns i namnlistor på dessapersoner och också uppgifter på hur många barnsom har fötts i fängelse. Det går att slippa fängelseom man kan betala en summa motsvarande . Det är också ett förhållande som jaghoppas att man tar upp och behandlar iEuroparådet.När det gäller och de som landethar lovat att göra förbättringar, kan vi påpeka attde förbättringar som utlovade närSverige tog tillbaka sin anmälan väntar vifortfarande på. Det har varit en mycket effektivstrategi för turkarna att lova förbättringar som desedan inte infriar. Jag undrar hur länge vi skallvänta på att också visar några prov påförbättringar?Anf. 18 ():Herr talman! Det betänkande som vi behandlar om handlar framför allt om demänskliga rättigheterna i samt om deirakiska kurder som har flytt till och derassituation. Det finns anledning att vara mycketdeprimerad över utvecklingen för bägge dessasaker.I två och ett halvt år har de ca 30 000 irakiskakurderna levt under svåra förhållanden i turkiskaläger. har konsekvent motarbetat allaförsök från utomstående som t.ex. UNHCR ochRöda korset att bidra med pengar eller materiellhjälp.De irakiska kurderna lever dessutom inlåsta ochbevakade, utom för enstaka besök som de tillåts få,men då bevakade av beväpnade vakter.