prot · GF0926 · 1991-11-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:26Måndagen den 18 novemberKl. 15.00--15.011 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 11 och 12 november.2 § Återtagande av plats i riksdagenTredje vice talmannen meddelade att MargitGennser (m) denna dag återtagit sin plats iriksdagen, varigenom tjänstgöringen som ersättareupphört för § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1991/92:73 till konstitutionsutskottetRedogörelse1991/92:1 till konstitutionsutskottetMotionerna1991/92:L3 och L4 till lagutskottet1991/92:Bo1 till bostadsutskottet4 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:29 Godkännandeav ett avtal mellan , och EEG omcivil luftfart, m.m.1991/92:T2 av ()1991/92:T3 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:35 Sexuellaövergrepp mot barn, m.m.1991/92:Ju3 av ()1991/92:Ju4 av och ()1991/92:Ju5 av och (m,fp)med anledning av prop. 1991/92:36 Avveckling avlöntagarfonderna1991/92:Fi4 av m.fl. (v)1991/92:Fi5 av m.fl. (s)1991/92:Fi6 av och Bo G Jenevall(nyd)betänkanden1991/92:FiU1 Försäljning av kronoholmarna1991/92:FiU2 Organisationsformer för statensrevision1991/92:FiU3 Vissa ändringar i lagen om Sverigesriksbank1991/92:FiU4 Forskning om den offentliga sektornSkatteutskottets betänkanden1991/92:SkU1 Lotteriskatt m.m.1991/92:SkU3 Upphävande av lagen om skatt påomsättning av vissa värdepapperLagutskottets betänkanden1991/92:LU1 Ekonomiska föreningar m.m.1991/92:LU2 Försäkringsvillkor för barn1991/92:LU3 Internationell järnvägstrafik (vilandelagförslag)1991/92:LU4 Internationella oljeskadefondenFörsvarsutskottets betänkanden1991/92:FöU1 Internationella överenskommelserrörande räddningstjänst1991/92:FöU2 Vissa försvarsfrågor1991/92:FöU3 Transporter av farligt gods1991/92:FöU4 Handläggning av vissa ersättningarSocialförsäkringsutskottets betänkanden1991/92:SfU1 Socialavgifter1991/92:SfU2 betänkanden1991/92:SoU1 Barn och ungdom1991/92:SoU2 betänkande1991/92:TU1 Vissa frågor om bilismen m.m.Jordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU3 Miljöfarligt avfallNäringsutskottets betänkanden1991/92:NU1 Utrikeshandel1991/92:NU2 Utvinning av sand och olja påkontinentalsockeln1991/92:NU3 Vissa elfrågor1991/92:NU4 Teckning av aktier m.m. iNordbankenArbetsmarknadsutskottets betänkanden1991/92:AU1 Medbestämmande ochanställningsskydd m.m.1991/92:AU2 Arbetstid, semester och annanledighet1991/92:AU3 betänkanden1991/92:BoU1 Direktverkande el för uppvärmningi byggnader m.m.1991/92:BoU2 Plan- och bygglagen1991/92:BoU3 Egenskapskrav på byggnader m.m.1991/92:BoU4 Rikets administrativa indelningm.m.1991/92:BoU5 Godkännande avEsbokonventionen ommiljökonsekvensbeskrivningar i ettgränsöverskridande sammanhang5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 november1991/92:44 av () till socialministern omvården av unga missbrukare m.fl.:I 12 § LVU anges att för vård av unga som på någongrund som anges i 3 § (missbruk, brottsligverksamhet eller annat socialt nedbrytandebeteende) behöver stå under särskilt noggranntillsyn skall det finnas särskilda ungdomshem.Den 1 januari 1983 övergick huvudmannaskapetför dessa institutioner från staten tilllandstingskommunerna och primärkommunerna.Avsikten var bl.a. att den s.k. närhetsprincipenskulle kunna tillämpas.Tämligen snart visade det sig dock attverksamheten inte utvecklades i önskvärd riktning.De institutioner som tillskapades kom att i allthögre utsträckning inriktas mot ungdomar med''måttliga'' problem, medan platserna för de svårastbelastade blev allt färre. Det har inneburit attåtskilliga ungdomar med ett särskilt storthjälpbehov, ofta med miserabla hemförhållanden,fått vänta alltför länge på en plats. En delungdomar, särskilt de som tidigare ''straffat ut sig''från en eller flera institutioner, har man inte velatta emot någonstans. Utvecklingen hänger sammanmed att det inom ett kommun- ellerlandstingsområde inte funnits tillräckligt underlagför ett sådant differentierat vårdutbud som krävs.Flera utredningar har påtalat denoacceptabla situationen. I JOs utredning /88,som innebär en svidande kritik mot verksamheten,hävdas bl.a. att samhället svikit de svårastbelastade ungdomarna.I en rapport , utförd av socialstyrelseni samråd med representanter frånLandstingsförbundet och svenskaKommunförbundet, redovisas platsantalet som heltotillräckligt och att hemmen dessutom brister iförmåga att tillgodose klienternas alla skiftandevårdbehov. I rapporten beräknas det då aktuellabehovet av nytillkommande platser inom desärskilda ungdomshemmen till 150--200, dettautöver redan planerad utbyggnad.Likaså föreslog våldskommissionen i enpromemoria att det inrättas ett eller flera särskildaungdomshem med staten som huvudman, och atthela landet bör vara upptagningsområde.Socialutskottet har återkommandehaft frågan uppe till behandling varvid varje gångpåtalats den synnerligen allvarliga situationen. Påförslag av utskottet har gjorttillkännagivanden till regeringen med innebördenatt frågan måste lösas och, , genom attett länsövergripande intagningssystem börtillskapas.Det senaste riksdagsbeslutet i ärendet, ,innebar ett principbeslut om atthuvudmannaskapet för de särskildaungdomshemmen återförs till staten.På senare tid har flera alarmerande signalerkommit som måste uppmärksammas. Det har visatsig att platser på ungdomshem inte efterfrågassom tidigare därför att de befinns vara alltför dyra.Uppgifterna om var de ungdomar som varitaktuella för placering i stället befinner sig varierar.Här nämns kriminalvården och den slutnapsykiatriska vården. Ett tredje alternativ är att delämnats helt utan vård, vilket i flera fall betyder attde hänvisats till en nedbrytande ''hemmiljö''.En situation där de mest hjälpbehövandeungdomarna lämnas utan adekvat vård är givetvisinte på något sätt försvarbar. Här krävs snarainsatser från samhällets sida.Jag vill därför ställa följande frågor tillsocialministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attförbättra läget på kort sikt?Hur ser regeringens tidsplan ut vad gäller attverkställa beslut om ett statligthuvudmannaskap för de särskildaungdomshemmen?den 14 november1991/92:45 av () tilljustitieministern om nedskärningar inomkriminalvården:Under senaste tiden har flera larmrapporterkommit om nedskärningar inom kriminalvården.Dessa nedskärningar har främst drabbatbehandlingsinriktade projekt.Trots att jag förstått att vår nuvarandejustitieminister i stor utsträckning kommer att nöjasig med en inlåsning av fångarna och inte har någontilltro till behandlingstanken så tycker jag atthennes åsikter inte stämmer medregeringsdeklarationen där det sägs attbekämpningen av vålds- och narkotikabrott skallprioriteras och att ''arbetet på att bekämpamissbruket på anstalterna tillmäts stor vikt''.En av nedskärningarna gäller ett av Sverigesfrämsta vårdprogram på en sluten anstalt --antiknarkprojektet på -- som hotas avnedläggning. Verksamheten vidbehandlingsavdelningen på är ocksåhotad.Kriminalvården skall göra besparingar och detsparprogram som utformas inomkriminalvårdsstyrelsen innehåller bl.a. en 25-procentig nedskärning av personalstyrkan påÖsteråker. Detta innebär en dödsstöt för fängelsetsnarkomanvårdsverksamhet.Den 31 oktober lades behandlingsavdelningenvid ned. Det är en verksamhet som haftett brett stöd utanför anstalten. Onsdagsgruppen,bestående av bl.a. en rad frivilligorganisationer, harlagt ned själ och hjärta i en verksamhet somförsvinner genom ett pennstreck i en budget. Attdetta betraktas som ett nidingsdåd är inte underligt.Jag vill med anledning av ovanstående frågajustitieministern:1. Kommer regeringen att vidta några åtgärder föratt rädda narkomanvårdsverksamheten påÖsteråkeranstalten?2. Kommer regeringen att återuppta verksamhetenvid behandlingsavdelningen på Härlandaanstalten?3. Vad kommer regeringen att vidta för åtgärderför att uppfylla regeringsdeklarationens skrivningom att bekämpa missbruket på fängelserna?den 15 november1991/92:46 av () till statsrådetBeatrice om rätten till likvärdigskolutbildning:Skollagen stadgar att alla barn och ungdomar,oberoende av kön, geografisk hemvist samt socialaoch ekonomiska förhållanden skall ha lika tillgångtill utbildning i det offentliga skolväsendet.Utbildningen skall vara likvärdig varhelst denanordnas i landet.I regeringsförklaringen deklarerar den borgerligaregeringen: ''Alla ges rätt att fritt välja skola. Deoffentliga bidragen skall i princip följa eleven. ''Det nuvarande statsbidragssystemet har utformatsmed tanke på att alla barn, inte bara några, skalltillförsäkras en bra utbildning i skolan.Det innebär t.ex. att resursanvändningen anpassastill varje enskild elevs behov och att det kan skiftaöver tiden. Det vet vi också att det gör.Det innebär t.ex. att barn i glesbygd tillförsäkrasskolgång på rimligt avstånd från sin bostad. Det kanbetyda en ojämn fördelning av resurserna för attuppnå rättvisa. Det vet vi också att det gör.Det betyder t.ex. att invandrarelever får stöd för attklara inlärningen av svenska språket och dessutomkunna behålla sitt modersmål i de fall man vill det.Det kan betyda extra tilldelning av resurser. Det vetvi också att det gör.Det här är några exempel på hur enbehovsanpassad resurstilldelning bidrar till rättvisanär det gäller det som är skolans viktigasteuppgift -- att ge kunskaper och färdigheter.Med anledning av ovanstående vill jag frågaskolministern:1. På vilket sätt tänker skolministern garantera attbarn med särskilda behov tillförsäkras likvärdigutbildning i det aviserade systemet där de offentligabidragen följer eleven?2. På vilket sätt tänker skolministern garantera attbarn i glesbygd tillförsäkras likvärdig utbildning idet aviserade systemet där de offentliga bidragenföljer eleven?3. På vilket sätt tänker skolministern garantera attinvandrarbarn tillförsäkras en likvärdig utbildningi det aviserade systemet där de offentliga bidragenföljer eleven?1991/92:47 av (m) till statsrådet och hjälpen till de baltiska staterna:Behovet av hjälp till självhjälp och materielltbistånd i de baltiska staterna är utomordentligtstort. Ett behov som tycks gälla i stort sett allasamhällslivets områden.Utrikesministern har på olika sätt agerat för attskapa eller stödja ett samlat politiskt initiativ blandde västeuropeiska stater som har förutsättningar attförmedla bistånd inom skilda samhällsområden tillde baltiska staterna. Här har självfallet ocksånäringslivet och frivilligorganisationer en storuppgift att fylla. Ett system med kommunalavänorter kan säkert också utvecklas starkare.Mot bakgrund av regeringsförklaringens ord om att'' . . .vi har en skyldighet att ge dem hjälp och stöd ideras svåra omställning'' samt att '' . . .omfattandehjälpinsatser, bland annat vad gäller infrastrukturoch miljövård, förbereds'', vill jag tillbiståndsministern rikta följande frågor:1. Vilka praktiska, konkreta åtgärder förberederregeringen för att vi på bästa sätt skall bistå våragrannar i ?2. Hur ser tidsplanen ut för Sverigesbiståndsinsatser till de baltiska staterna underinnevarande mandatperiod?6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 13 november1991/92:127 av () tilljustitieministern om bestämmelserna omvapenlicens m.m.Under senare tid har ett antal våldsbrott,enkannerligen sådana vid vilka skjutvapen använts,väckt berättigad uppmärksamhet och avsky.Enligt uppgifter från polisen är det ibland för lättatt erhålla tillstånd till vapeninnehav. Därtillkommer att vapnen hos innehavaren ofta förvaraspå riskabelt sätt.Vilka åtgärder avser justitieministern vidtaga föratt åstadkomma en skärpning av bestämmelsernasåväl för erhållande av vapentillstånd som förförvaring av dessa?1991/92:128 av () tillstatsrådet om information förföräldrar m.fl. om tobaksbrukets skadeverkningar:Vilka åtgärder avser regeringen vidtaga för attsnarast förse blivande och nyblivna föräldrar,mödravårdscentraler och barnvårdsavdelningarsamt övriga berörda med allsidig och effektivinformation om de allvarliga skadeverkningar sompå grund av tobaksbruk kan drabba deras ochbarn?1991/92:129 av () tillkommunikationsministern om Gotlandstrafiken:Öland och hade tidigare färjetrafik tillGotland . Sedan densocialdemokratiska regeringen och det statligatransportrådet utsåg ett nytt färjebolag att skötaGotlandstrafiken upphörde denna trafik.Uteslutande får trafikeras.Motiveringen var att man ville säkratrafikunderlaget och därmed en tryggtrafikförsörjning till Gotland.Gotlandstrafiken är nu föremål för översyn efter ettbeslut av . Vid översynenborde övervägas konsekvensen av ett upphävandeav koncessionskravet för bedrivande avGotlandstrafiken. Ett upphävande av koncessionenskulle betyda att även andra rederier kunde fåtillgång till den så viktiga trafikföringen i Östersjön.Det skulle betyda oerhört mycket för sydöstraSverige och den för oss så viktiga turismen.Är statsrådet beredd att överväga ett borttagandeav nuvarande koncession?1991/92:130 av () tillsocialministern om privatabarnmorskemottagningar:Det finns både offentliga och privataalternativ inom vården och ytterligare alternativavårdformer växer fram på olika håll.Flera privata barnmorskemottagningar har startatsoch de bedriver verksamhet som anses vara ettmycket lämpligt alternativ till den offentligamödravården. Dock har inte dessa sammaförutsättningar för sin verksamhet som de har somfinns inom den offentliga vården.Privata barnmorskemottagningar är t.ex. inteanslutna till . Detta gernaturligtvis ett sämre utgångsläge och fördyrar förden enskilda kvinnan. Andra skillnader som kannämnas är att privatpraktiserande barnmorskorinte får skriva ut p-piller. Pessar och spiraler får debekosta själva och de har heller inte tillgång till denspecialistutbildning som sker i landstingens regi.Vilka åtgärder avser socialministern vidtaga för attge samma förutsättningar för privata barnmorskorsom för offentliganställda?den 14 november1991/92:131 av () tillutrikesministern om de baltiska ländernasenergiförsörjning:I råder just en akut energikris. Införvintern finns stor risk för allvarligaförsörjningsproblem på energiområdet i helaBaltikum.Vilka initiativ avser regeringen att ta för attmotverka en fortsatt allvarlig försörjningskris påenergiområdet i våra baltiska grannländer?1991/92:132 av () tillutrikesministern om ett framtidaåteruppbyggnadsarbete efter kriget i Jugoslavien:Det pågående kriget i innebär enenorm förstörelse. Infrastrukturen i Kroatienkrossas systematiskt. De ekonomiskakonsekvenserna för hela området är oöverskådliga.Vilka initiativ tar regeringen för att förberedasvenska och internationella insatser i ettkommande återuppbyggnadsarbete?1991/92:133 av () tillutrikesministern om handeln med Jugoslavien:Konflikten i har drabbat vårtekonomiska utbyte med hela det jugoslaviskaområdet. De ekonomiska åtgärder mot Jugoslaviensom nu vidtas drabbar också republiker som aktivtförsökt medverka i fredsprocessen inkl. Slovenien.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attunderlätta ekonomiska utbyte med dejugoslaviska republiker som försöker medverka fredlig lösning och i synnerhet ?1991/92:134 av () tillnäringsministern om SGUs borrkärnearkiv:Riksdagen beslutade att SGU skulle fåi uppdrag att svara för uppbyggnad och drift av ettcentralt nationellt borrkärnearkiv. Arkivet skulleförläggas till i län.I industridepartementets regleringsbrev /90 sägs att den av SGU inrättadetjänsten för det centrala borrkärnearkivet i Malåsenast skall vara placerad i Malå.Enligt uppgift skall SGU ha fått anstånd medplaceringen till /92.Med hänvisning till ovanstående vill jag fråganäringsministern:Kommer denna chefstjänst att placeras i ?1991/92:135 av () tillutrikesministern om angrepp på kurdiskabosättningar:Turkiet har vid sex tillfällen gått in med militäratrupper och även fällt bomber i innanförden irakiska gränsen. Vid de senaste bombningarnaförstördes kurdiska bosättningar. Även UNHCRslager för bistånd till kurderna i området angreps.Flera flyktingar dödades och många sårades.Tyskland har protesterat mot dessa övergrepp ochfrågan har även diskuterats i EG-parlamentet. OmEG-parlamentets diskussioner även har resulterat iprotester har jag inte lyckats få någon upplysningom.Jag vill med anledning av ovanstående frågautrikesministern:Har uppmärksammat ochprotesterat mot angrepp på kurdiskabosättningar och UNHCRs biståndslager i irakiskaKurdistan, och i så fall på vilket sätt?1991/92:136 av () tillbostadsministern om som asylland förkurder:Den 4 november anlände åtta irakiska kurder --däribland två barn -- till och begärdepolitisk asyl. Alla kom från irakiska viaIran. Om de mellanlandat i eller ej är oklart,men om så är fallet är transitland.Den 6 november beslutade invandrarverket attutvisa kurderna till enligt principen omförsta asylland.Jag vill med anledning av ovanstående frågastatsrådet:Anser invandrarministern att kan betraktassom ett godtagbart asylland för kurder?1991/92:137 av () tillnäringsministern om SSAB:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attförhindra att köps upp av ett konkurrerandeutländskt företag, som driver så länge somnuvarande utrustning och tillgångar medger för attdärefter lägga ned verksamheten?1991/92:138 av () tillarbetsmarknadsministern omkvinnoarbetslösheten:Arbetslösheten ökar nu för och trots attregeringen tillför tillutbildning och jobb, så kommer ändå många mänoch kvinnor att ställas utanför arbetsmarknaden.De sysselsättningsskapande åtgärder somregeringen föreslår tycks i hög grad rikta sig tillmanlig arbetskraft, t.ex. tidigareläggning avinvesteringar i vägar, järnvägar och byggen etc.Förutom satsningar inom utbildning tycks det intefinnas några speciella satsningar för arbetslösakvinnor.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta förarbetslösa kvinnor?1991/92:139 av () tillnäringsministern om SSAB:Förslaget till utförsäljning av de statliga företagenhar skapat oro bland de anställda vid . har skattebetalarna investerati och byggt upp en av modernastestålkoncerner. har i en metallurgiskproduktionsapparat som hävdar sig väl i eninternationell jämförelse. Kommer den nu att bliuppköpt av stora utländska kapitalintressen somendast ser de stora kortsiktiga kapitalklippen utanhänsyn till samhällsintresset, i de delar av landetdär arbetsmarknaden är svagast?Mot den bakgrund vill jag till näringsministernställa följande fråga:Vilka garantier för sysselsättningen vid SSABkommer statsrådet att kräva vid en utförsäljning avföretaget?1991/92:140 av () tilljustitieministern om rättegångskostnaderna i s.k.småmål:Om man förlorar i ett s.k. småmål och får betalamotpartens rättegångskostnader, kan dessa stå iorimlig proportion till tvisteföremålets värde. Avekonomiska skäl bör dock ingen tvingas avstå frånatt få sin sak rättsligt prövad. Med anledning häravvill jag fråga:Är justitieministern beredd att föreslå en sådanändring i lagstiftningen att kostnaderna ensvarande vid s.k. småmål kan drabbas av inte böröverstiga stämningsavgiften, dvs. ?1991/92:141 av () tillutbildningsministern om ett sammanhållet förslagom samefrågorna:Riksdagen avslog dåvaranderegeringens prop. 1990/91:4.I 1990/91:JoU12 föreslår utskottet att regeringenframlägger ett sammanhållet förslag omsamefrågorna. beslutade i enlighet medjordbruksutskottets förslag.Jag vill fråga statsrådet:När avser regeringen att framlägga ensameproposition, i vilken samtliga betänkandenfrån samerättsutredningen blir föremål för ensamlad bedömning?1991/92:142 av () till statsrådetAlf om katastrofhjälp till de irakiskakurderna:Situationen för kurderna i är katastrofal. 1--2miljoner flyktingar saknar tak över huvudet och detär nu vinter i området. skadas mångamänniskor av minor och sjukvården är i detnärmaste obefintlig. Mat behövs.Min fråga är:Är statsrådet beredd att anslå katastrofhjälp till deirakiska kurderna?1991/92:143 av () tillkommunikationsministern om miljöpåverkan frånbusstrafiken:Våren 1991 behandlade miljöpolitiken.Bil- och busstrafiken är ett av våra störstamiljöproblem. Förutom direkta negativa effekterpå människors hälsa så orsakas en stor del avförsurningen av mark och vatten av biltrafik. Enbetydande andel av den s.k. växthuseffektenorsakas av vägtrafiken.I sin proposition uttalade den dåvaranderegeringen att det var viktigt att de som ansvarar förtrafiken ser till att fordonen motsvarar de s.k.LETT-kraven -- lågemitterande tungatätordsfordon. Med motorer enligt LETT-rekommendationen halveras utsläppen.Jag vill därför fråga kommunikationsministern påvilket sätt den nya regeringen avser förmåtrafikhuvudmän och företag att agera i enlighetmed de önskemål som regeringen och riksdagenuttryckte i samband med miljöbeslutet?1991/92:144 av () tillarbetsmarknadsministern om säkerhetskraven påfarliga maskiner:Inför EES-förhandlingarna sadearbetarskyddsstyrelsen bestämt nej till EG-anpassning när det gällde tre områden. Ett av demvar kontrollen av särskilt farliga maskiner.Avtalet innebär att vi kan behålla våra krav på maskinsäkerhet,dvs. att maskiner skall provas av ett opartisktprovningsorgan. Men efter övergångsperioden kanvi inte längre förhindra import av maskiner som nuanses farliga ur säkerhetssynpunkt. Vi kan intelängre kräva opartisk kontroll.Enligt min mening innebär detta en allvarlig risk föratt arbetsolyckor ökar. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern:Avser regeringen att häva de svenska kraven på högsäkerhet och i så fall hur?1991/92:145 av () tillmiljöministern om kontrollen av utsläpp i Öresund:Varför är analyserna av tillståndet i såbristfälliga? Det finns all anledning att vara kritisk.Både miljörörelsen och samhällets egnamyndigheter kräver ändring. De mätningar somgörs i samhällets regi görs sporadiskt och ofta långtbort från kända utsläppspunkter. Därmed kan maninte veta varifrån föroreningar kommer.Verksamheter som ger upphov till utsläpp har oftasjälva i uppdrag att kontrollera sina utsläpp.Om mätningarna skall leda till gedigen kunskap omorsaker och verkan, så måste de görasåterkommande och på likartat sätt. Ett sådantunderlag är nödvändigt för att identifierautsläppskällor och se till att de upphör.Jag vill därför fråga miljöministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attförbättra analyserna av miljöproblem i ?1991/92:146 av (nyd) till statsrådetAlf om biståndet till Kuba:I regeringsförklaringen anförstatsministern att ''Biståndssamarbete med Kubaavbryts''.Om man får tro vissa tidningsartiklar så leverregeringen inte som man lär när det gäller detkubanska biståndet. Vi lämnar fortfarande stöd tillett antal forskare, som studerar vid Stockholmsuniversitet. Varför regeringen nu intar enuppmjukad attityd gentemot är svår attförstå. Även om den forskning som bedrivs ärmycket behjärtansvärd, så innebär vårt fortsattabistånd att vi direkt eller indirekt stödjer enkommunistisk diktatur, som inte visat några somhelst tecken på att vilja reformera sin planekonomi.Svenska skattebetalare måste tydligen fortsättamed subventioner till kommunistiska diktaturer.Det kändes så uppfriskande att iregeringsförklaringen höra säga att nuvar det stopp på biståndet till . Men från ordtill handling var steget tydligen alldeles för långt.Min fråga till har inte utvecklingsbiståndet tillkommunistregimen i stoppats helt?1991/92:147 av () till statsrådetBeatrice om skolans ansvar:Många politiker har påtalatskolans ansvar för att motverka den växandefrämlingsfientligheten. Men den uppfattning somjag har fått efter en del kontakter är att skolanspersonal inte har de kunskaper som behövs omsvensk flyktingmottagning för att kunna möta delögner som rasistiska organisationer sprider ochden flora av missuppfattningar som finns ute isamhället.Min fråga är:Vilka åtgärder tänker statsrådet och regeringenvidta för att skolan skall kunna ta det ansvar som vipolitiker anser att de skall ta?den 15 november1991/92:148 av () tillbostadsministern om filmproduktionen:I stort sett all produktion av spelfilm ochhuvuddelen av kort- ochdokumentärfilmsproduktionen i sker medStockholm som utgångspunkt.