prot · GE09116 · 1991-05-22 00:00:00 — kapacitet attta emot och sända trafik till olika delar av landetoch utlandet är också en nödvändig del i systemet.Detta kräver utbyggnad vilket också betonas såväli budgetpropositionen som i trafikutskottetsbetänkande nr 27.De negativa följderna för miljön orsakade av flygetär små jämförda med t.ex. dem som orsakas avvägtrafiken. Såväl flygbolagen som luftfartsverketarbetar för att komma tillrätta med de problem somfinns, t.ex. avisnings-, buller- ochföroreningsproblem. Buller och luftföroreningarminskar avsevärt om man använder nya motorer iinrikestrafiken. Glykol och urea tas om hand mednya metoder. måste emellertid dessutom iinternationella sammanhang arbeta intensivt för attreglerna skall bli så stränga att störningarna totaltsett minskar.Den nationella luftfarten är särskilt beroende avlåga kostnader, vilket enligt vår, moderatasamlingspartiets, mening bäst åstadkoms genomökad konkurrens. Av bl.a. detta skäl bordekoncession på de mest lönsamma inrikeslinjernainte vara förbehållet SAS och Linjeflyg utan ävenkunna ges till andra konkurrerande bolag.SAS utvecklas nu till ett multinationellt flygföretagför att kunna möta konkurrensen i en avregleradframtid. I det läget bör statens engagemangavvecklas. Regeringen bör ta upp förhandlingarmed och regeringar om enförsäljning av SAS. Trots att trafikmässigtsett är en mycket stor flygplats, representeras denriktigt långväga trafiken av en förhållandevisblygsam trafikvolym. Detta förhållande kankomma att förändras påtagligt under de närmasteåren. Om den påbörjade fredliga utvecklingeninom fortsätter, kommer Arlandasattraktivitet att öka kraftigt på grund av nyamöjligheter till flygtrafik via sovjetiskt luftrum tilldestinationer i . blir mer avskandinaviskt ''nav'' i det hänseendet.Inom luftfarten liksom inom transportsektorngäller att kostnaderna bör sänkas maximalt.Eftersom nyttan av flygtrafiken, framför alltinrikestrafiken, i hög grad kommer näringslivetäven i landets perifera delar till del, och dessutomleder till ett bättre handels- och kunskapsutbytemed världen i övrigt, så är arbetet med att förbättraluftfarten och sänka kostnaderna livsviktigt för vårtland och därmed för allas vår välfärd.Kostnadssänkningarna kan dels genomföras inomflygbolagen, vilken process är på väg, dels genomökad konkurrens som pressar kostnader och priser,dels genom rationaliseringsåtgärder inomflygplatserna vilkas effektivitet kan och bör ökas.Förslagen om bolagisering av flygplatserna, somockså tas upp i propositionen och i betänkandet,bör därför förverkligas och fördröjning avgenomförandet undvikas.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 11, och jag står givetvis bakom övrigareservationer med moderata namn och yrkar iövrigt bifall till utskottets hemställan.Anf. 34 ():Herr talman! När regeringen lade fram sinproposition om tillväxt gavs intrycket attsocialdemokratin äntligen kommit till insikt hurviktigt det är med tillväxt i ekonomin, detta sedanman sett till att nu nårnolltillväxtfilosofernas utopiska mål, nämligent.o.m. Möjligen anades också attsocialdemokraterna kommit till insikt om vilkametoder som erfordras för att få i gångtillväxtprocessen. Allteftersom den stoltatillväxtpropositionen delats upp på flera utskott ochbetänkanden avslöjas påtagligt, hur dåligt skickadesocialister är att införa och återskapa konkurrensoch fungerande marknadsekonomi, fundamentalamekanismer för ekonomisk tillväxt.I dag har detta visat sig såväl i den föregåendedebatten om infrastrukturen som i den nuvarandeom bl.a. nya riktlinjer för flygtrafiken. I självaverket är det ju så, att den utveckling mot ökadkonkurrens inom flygsektorn som man frestas troskall ske, i stället bromsas av regeringen. är skyldig ett svar: Varför blir det pådet viset?Det är ju så att ekonomisk tillväxt innebär attmänniskan på ett allt effektivare sätt utnyttjar tillbuds stående medel. Ekonomisk tillväxt är därförnyckeln till samhällelig utveckling inom en radområden. Utan tillväxt blir följdaktligen mångaproblem inom trafikområdet och annorstädes svåraeller t.o.m. omöjliga att lösa.När liberalerna har värnat om ochpåpekat tillväxtens betydelse har det skett utifrånmöjligheten att därmed skapa välstånd.Människors välfärd skall värnas, en stabil ekonomiskall uppnås, riktiga jobb skapas, regionalutveckling värnas liksom miljön.Men regeringens misslyckade tillväxtpolitikkännetecknas av att socialdemokraterna alldelesför sent insett betydelsen av konkurrens ochfungerande marknader. återstårmånga avregleringar att genomföra, t.ex. inomflyget.Låt mig peka på två viktiga områden för en liberalpolitik för tillväxt: Satsning på infrastruktur somKenth Skårvik redovisat i den föregående debattenoch ökad konkurrens som vi nu debatterar.Effektiv konkurrens i näringslivet förutsätter delsetablerings- och näringsfrihet, dels en effektivkonkurrensbefrämjande politik frånstatsmakternas sida.'' Däri ingår självklart frihetenatt starta ett företag. Det är en förutsättning för ettmarknadsekonomiskt system. Det är enförutsättning för mångfald i näringslivet och förutvecklingen av nya företag och produkter.Näringsfriheten är delvis kringskuren avmonopol, auktorisationskrav ochetableringskontroll. Vi menar att propåer ometableringskontroll etc., som inte kan motiverasmed behovet av skydd för människors hälsa ochsäkerhet, måste avvisas.Fri konkurrens gagnar effektiviteten och tvingarfram en ständig översyn av resursutnyttjandet. Detgäller också flygsektorn. Även om linjer med litettrafikunderlag i realiteten bara ger utrymme för ettföretag , är det viktigt att det helatiden föreligger ett hot om konkurrens frånnytillkommande aktörer.Inom EG intensifieras arbetet med att skapa engemensam flygmarknad. Detta utgör ytterligare ettargument för en snabb avreglering av det svenskainrikesflyget. Det skulle gagna såväl svensktnäringsliv som enskilda konsumenter om svenskaflygföretag fick möjlighet att fritt öppna nya linjerpå , som de utländska företagensjälvklart tilläts öppna nya linjer i Sverige.I det som kallas tillväxtpropositionen skrivervisserligen regeringen:''Det finns enligt vår mening inga principiella skälatt undanta flygsektorn från den näringsfrihet somsedan länge gällt för flertalet andra sektorer. ''Det är därför anmärkningsvärt att propositionentrots detta inte innehåller några förslag som ledertill ökad konkurrens. Att SAS och Linjeflyg tillåtskonkurrera med varandra får endast marginellbetydelse för konkurrenssituationen. Det är enkosmetisk skyddsmask. Förutom att detfortfarande finns betydande ägarintressen mellande båda bolagen, utestänger man andra aktörer påmarknaden.Enligt vår uppfattning bör regeringen snarastredovisa ett förslag som innebär en totalavreglering av inrikesflyget. Det innebär fritttillträde till marknaden och att behovsprövning ochprisreglering avskaffas på samtliga linjer. Degrundläggande kraven på flygsäkerhet måstegivetvis upprätthållas och den kompetensprövningsom detta innebär självklart bibehållas i minstoförändrad omfattning. De regionalpolitisktmotiverade flyglinjer som inte kan drivas medföretagsekonomisk lönsamhet bör upphandlas ikonkurrens.I regeringens förslag anges den begränsadetillgången på start- och landningstillstånd som ettskäl mot avreglering. I konkurrenskommitténföreslog faktiskt socialdemokraterna en merlångtgående avreglering av flyget än den som enannan grupp socialdemokrater, nämligentrafikutskottets, kan tänka sig. Vad mera är, ikonkurrenskommitténs betänkande ominrikesflyget redovisades också system som germöjlighet till ökad konkurrens redan mednuvarande bankapacitet.Visst är det så, , att frågan omtillgången på start- och landningstider som skäl motavreglering bara är ett svepskäl. Är det inte, , egentligen bara en undanflykt,därför att ni socialdemokrater i själva verket intevill ha etableringsfrihet och konkurrens? Ni kännerer nervöst tvingade att, när det svajar till i ekonomioch opinionssiffror, ibland vissa upp ett någorlundamodernt ansikte, men vill så snart det går krypatillbaka i regleringsekonomins svikna löften.Kompetensen saknas hos er socialdemokrater,javisst, men också viljan.Herr talman! Socialdemokraternas insikt ommarknadsekonomi är anmärkningsvärt dålig. Viföreslår att statens ägande i flygbolaget skallavecklas och företaget privatiseras. Det gagnar enavreglering av luftfarten och fullföljer principen ommarknadsekonomi också inom flyget. Viunderstryker att privatiseringen förstås måste ske isamförstånd med och . På detsvarar socialdemokraterna att en privatiseringförutsätter samstämmighet med ochNorge, men tillägger den egna förutsättningen, attprivatiseringen skall vara till gagn för SAS och attingenting skall ske förrän företaget självt visat attså är fallet. Vad är det för dumheter, Sven-GöstaSignell? Att socialdemokratin inte sätterkonsumenten i centrum visste vi redan. Meningenting skall alltså, enligt socialdemokratin, skeförrän det skyddade företaget ber om att få bli avmed sitt skydd och utsatt för den bitandekonkurrensen. När tror att ettföretag ber om att detta skall ske? Attkonsumenten ber om det bryr sig intesocialdemokraterna om. Att det är en förutsättningför tillväxt låtsas naturligtvis socialdemokraternainte om ens i det som skall föreställa vara ett förslagrörande ökad tillväxt.För sedan debatterade vi luftfartsverketsorganisation. Vi föreslog då och vi föreslårfortfarande en uppdelning av luftfartsverket i enrenodlad myndighetsdel och en renodladkommersiell del, som i sin tur bör bolagiseras.Socialdemokraterna avstyrker halsstarrigt detta.Konsumenter, företag, operatörer ochkonkurrensvårdande myndigheter beklagar. Vadgör det för intryck på socialdemokraterna?Vi står, herr talman, självklart bakomreservationerna 6, 7, 8, 9, 11, 14 och 15. Men avhänsyn till kammarens arbetsbelastning yrkar jagbifall till reservation 7 allenast.Anf. 35 ():Herr talman! Det är viktigt att de investeringar vigör i olika slag av kommunikationer är rätt avvägdaoch att man satsar på rätt trafikslag i rätt situation.Föregående ärende här i kammaren handlade justom detta, vikten av att satsa rätt och att satsatillräckligt. Kommunikationsministern sade också isitt anförande att det var viktigt att se helheten ikommunikationerna.När det gäller satsningen på flyget föreligger detolika meningar. En del vill satsa mera på flyget,andra vill hålla igen på dessa satsningar och någravill även införa hinder för flygets utveckling.Från sida ser vi positivt på flyget. Flyget ären del av våra kommunikationer på samma sätt somsjöfarten, järnvägen, övrig kollektivtrafik ochbiltrafik. Men det gäller att nyttja de olikakommunikationerna rätt och att ställa miljökrav pådem.Flyget är i första hand ett brakommunikationsmedel på längre sträckor. Med ettökat Europasamarbete och även i övrigt ökatinternationellt utbyte kan vi räkna med att behovetav utrikes flygresor kommer att öka. Vi anser justdärför att det är viktigt att snabbt se till att vårtinrikesresande i första hand kan ske med tåg.Därför är det viktigt att rejäla järnvägssatsningargörs, så att snabbtågsnätet kan byggas ut ochdärmed rejält minska antalet inrikresflygresor.Några exempel kan åskådliggöra vad vi i centernmenar. Flera snabbtågsförbindelser mellanGöteborg och samt att tiden ytterligarekortas kommer att innebära att flyget på dennasträcka starkt kan reduceras. Snabbtåg mellanGöteborg och och en ny västkustbana meddubbelspår kommer dels att reducera flyget, delsatt reducera biltrafiken. Snabbtåg --Osloliksom --, --Kalmaroch likaså --, viaGötalandsbanan, kommer att minska behovet avinrikesflyg. I gengäld -- jag håller mig i det här fallettill -- kommer att fåmöjligheter att öka dels utrikesresorna till olika hålli och världen i övrigt, dels borde man återfå möjlighet att flyga direkt till och Luleåistället för att behöva mellanlanda på . Påsamma sätt skulle snabbtåg ----, --, --, --innebära en starkavlastning av inrikesflyg.Men för att detta skall vara möjligt krävs att rejälasatsningar kommer till stånd på järnvägssidan.Centern har föreslagit att minst 40 miljarder skallsatsas fram . Vidare har vi sagt attsamma takt bör hållas , dvs. 80miljarder bör tilldelas . Sådanasatsningar ger människor möjlighet att välja enannan kommunikation än flyget. Det blir en s.k.morotspolitik och inte en form av förbudspolitik.Tyvärr har vare sig regeringen -- det berördesmycket i den tidigare debatten -- eller det näststörsta partiet, moderata samlingspartiet, ännuvelat ta ställning till just de rejäla satsningarna. Jagär medveten om att moderata samlingspartiet iårets budget hade velat göra en större satsning påjärnvägen. Men det som är viktigt är att man tarställning till just det som SJ kräver, 40 miljarderfram . Det är viktigt att aktörerna, idet här fallet de som svarar för satsningarna påjärnvägen, och även flyget, vet vad de har att rörasig med fram till år 2000.Det är med glädje som jag noterar attkommunikationsministern är närvarande här ikammaren också vid behandlingen av detta ärende.Vad vi i trycker på är just att det är viktigtatt ta ställning till de långsiktiga investeringarnaoch att besked ges. Det är betydelsefullt att göra ensådan avvägning också när det gäller flyget.Investeringar måste alltså göras beträffandesnabbtågen, och kommunikationsministernberörde detta mycket vältaligt i samband medbehandlingen av föregående ärende. Det är viktigtatt klara av dessa saker. Ju fortare t.ex.västkustbanan är färdig, desto bättre kan dentrafikeras. Likadant förhåller det sig när det gällersträckan --. Ju fler snabbtågsom sätts in och ju kortare restiden blir, destomindre kommer flygets resurser att tas i anspråk.Det är denna helhet som vi talar om i vårreservation nr 1.Herr talman! Jag skall inte förlänga debattenytterligare. Men jag hoppas att man inom samtligapartier skall komma till insikt om attdet är viktigt med klara besked beträffande delångsiktiga planerna. Då vet aktörerna vad de haratt rätta sig efter.Jag yrkar bifall till reservation nr 1. I övrigt står vi icentern själfallet bakom alla reservationer som vihar varit med om att underteckna. Av hänsyn tillkammarens planering nöjer jag mig, som sagt, medatt yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 36 ():Herr talman! Vid det här laget är det ganska mångamotioner som vi i har väcktbeträffande flygtrafiken. Det gäller då vårhelhetssyn i fråga om trafikpolitiken och våruppfattning om hur trafikpolitiken kan förändras.Vi tycker inte särskilt bra om flygtrafiken. Flyget ärju en mycket stor miljöförstörare. En delmiljöpolitiska frågor har redan tagits upp här. Dettråkiga är bara att det, även nu när debatten om detbetänkande som handlar om infrastrukturen äravslutad, är lika oklart hur det förhåller sig. frågat hur pass mycket som skall gå tilljärnvägen resp. vägarna. Om majoriteten hadevarit beredd att satsa väldigt mycket på järnvägen iSverige, t.ex. på fler snabbtågsförbindelser, skullevi kanske få samma utveckling som fransmännenhar kunnat notera -- en utveckling somfransmännen medvetet har styrt in sig på utan attför den skull arbeta utifrån enplanhushållningspolitik på trafikområdet.Den enda utrikesresa i trafikutskottet som jag harvarit med på gick till och . Bästupplevde jag nog trafikpolitiken i --åtminstone till vissa delar. Jag tror det här var 1986.Redan då hade fransmännen genom sin satsning pådet fantastiska TGV-tåget -- ett snabbtåg somverkligen förtjänar att kallas snabbtåg --konkurrerat ut flygtrafiken på sträckan --. Det här färdsättet är betydligt bekvämare änandra, och dessutom miljövänligare. Det var vad viupplevde på den aktuella resan. Samma utvecklingönskar vi i att vi kunde ha här iSverige. Det är en av anledningarna till att vi sägerbestämt nej till alla former av avreglering avflygtrafiken. Detta framgår av reservation nr 12,som jag härmed yrkar bifall till.Även av säkerhetsskäl säger vi nej till enavreglering av flygtrafiken. väckte jagen motion i det här sammanhanget. Jag väcktemotionen efter den fruktansvärda flygolyckan iOskarshamn. Motionen handlar omtrafiksäkerheten. Jag tittade i det sammanhangetlitet grand på vad som hade hänt i efteravregleringen av flygtrafiken, något som mangjorde för de s.k. fria marknadskrafternas skull ochför att möjliggöra en ökad konkurrens osv. Allakänner vid det här laget igen den debatten medutgångspunkt i vad som händer också här i Sverige.USA brukar vara tidigt ute när det gäller åtgärderav det här slaget. Men vad hände sedan i ? Ja,man kan inte precis påstå att trafiksäkerhetenökade i den fria konkurrensens namn. I ställetminskade trafiksäkerheten. Det har nämligen visatsig att många små bolag fick det mycket kämpigt.Först hoppades man på en marknad på den härarenan. Men det blev alltså mycket kämpigt. För attkunna överleva lät man bli att satsa på nya samtmera miljövänliga och trafiksäkra maskiner.Naturligtvis får sådant konsekvenser. En följd varatt piloterna och övrig flygpersonal inteorganiserade sig fackligt. Flygbolagen föredrog attanlita människor som inte var fackligtorganiserade. Jag tyckte att det var viktigt attpåminna om dessa saker efterOskarshamnsolyckan.Om en mängd bolag efter en avregleringkonkurrerar ''hej vilt'' i vårt land, blir det intebättre för landets trafikanter. Däremot kan vi nogräkna med att det blir farligare.Sedan undar jag och många andra som pläderar förmiljövänligare trafikslag hur man kan tala om en frioch ökad konkurrens t.ex. när det gäller flyget.Flyget är ju det trafikslag som harökat allra snabbast i omfattning här i Sverige.Varför har det blivit så? Ja, orsaken är inte att flygethar konkurrerat fritt på lika eller jämlika villkor.Jag tror att håller med mig påden punkten. Trafikflyget t.ex. slipper betala enskatt motsvarande den som gäller för drivmedel påbilismens område. Jag förstår inte varför det skallbehöva vara på det sättet. Om de olikatrafikgrenarna skall behandlas jämlikt, borde ocksåflygbränslet vara belagt med en skatt. Det här är pånågot sätt en smygsubventionering som vi definitivtinte vill ha.Herr talman! Jag skall inte ytterligare beröra våramotioner och reservationer. Naturligtvis stödjer jagsamtliga reservationer som jag har varit med om attunderteckna. Men jag nöjer mig alltså med att yrkabifall till reservationerna 12 och 2.Anf. 37 ():Herr talman! Flyget behövs på många håll.Naturligtvis behövs det på de långautrikessträckorna. Men flyget behövs också i vårteget land. Det finns ju en omfattande glesbygd inorr. Dessutom finns det en del så att sägabefolkningsstarka öar, där en bra flygtrafik ärnödvändig. Framför allt tänker jag då på Gotland.Räknat per passagerarkilometer är flyget, tyvärr,ett av de mest energislösande trafikslagen. Flyget ärockså behäftat med ganska stora utsläpp avkväveoxider, kolväten och, framför allt, koldioxid.Den mycket snabba ökning av inrikesflyget som harkunnat noteras i harförvånat många. En sådan utveckling var det inteplanerat för. Det har gjort att uppsatta miljömål harspräckts, och så kommer det att bli i ännu störreutsträckning. Det gäller bl.a. detta medkoldioxidtaket. Men vi kan också få problem medandra utsläpp. Bullerproblemen har blivit större änman beräknat. På många orter i landet är detframför allt bullret som man har problem med.Man kan naturligtvis undra om det är rimligt att haett så omfattande inrikesflyg som vi har i . minskade flygtrafiken iSverige kraftigt. Det ledde inte till någon katastrofför t.ex. näringslivet. Människor drog sig ju för attflyga på grund av terrorhot i samband med --. Det här illustrerar hur uppblåst alltdetta med flyget är. är behovet avflyget betydligt mindre än vad vi förespeglas.Det är möjligt att bygga ut ett bra snabbtågsnät iSverige. Avstånden mellan de flesta orter i landetär inte större än att man , upp , med ett snabbtåg i kan nåfram. Då är det klart att flyget inte blir så attraktivt,för även om flygtiden är kort, skall man först ta sigtill flygplatsen, sedan skall man checka in, osv. Detär egentligen ett ganska klumpigt system. Vi menarfrån sida att, under förutsättning bygger ut snabbtågsnätet ordentligt i Sverigeså att alla större städer har tillgång till snabbtåg, blirinrikesflyget ganska onödigt.Vi bedömer det som så att kulmen för inrikesflygetnu är passerad, under förutsättning att manbedriver en vettig trafikpolitik. Det betyder ocksåatt den tredje landningsbanan på blironödig, likaså en lång rad andra planeradeflygplatsutbyggnader runt om i landet. Det är dentredje landningsbanan på som så att sägaär nyckeln i navet. Byggs den, drar det med sigväldigt många andra utbyggnader av flygplatser ilandet. Det är ofta så att har man gjort eninvestering så vill man se till att den används. Dåskulle det faktiskt kunna leda till att vi får enfortsatt subventionering av flyget. Som redan harnämnts här är flyget på olika sätt ett gynnattrafikslag , dels genom regleringen, delsgenom att det inte är behäftat med bränsleskatt,dels genom att flygplatsutbyggnader oftastsubventioneras av kommuner. Det här har gjort attflyget har blivit större än det skulle ha blivit i ennaturlig konkurrans med andra trafikslag och andratrafiklösningar. Vi från sida anser attdessa subventioner bör tas bort och att flyget skallbeskattas på samma sätt som andra trafikslag.Flyget skall också betala ''sina''samhällsekonomiska kostnader. Vi kan i och för sigtänka oss att man just när det gäller detregionalpolitiskt motiverade flyget inom Norrlandsinland och framför allt kan ha en visssubventionspolitik, eftersom där inte finns såmånga andra alternativ. Det får vara det undantagsom bekräftar regeln.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservation 2. Jag står naturligtvis bakom allareservationer från miljöpartiet.Anf. 38 ():Herr talman! Det utskottsbetänkande som vi nubehandlar har rubriken ''Investeringsplaneringenför luftfart och sjöfart samt nya riktlinjer för inrikesflygtrafik''. Trots att sjöfarten utgör avtransporten av import- och exportvaror finns detinga motionsförslag om investeringsplanering försjöfarten. Det är kanske tecken på att man anser attsvensk sjöfart inte brottas mednågra större problem. Det gamla ordspråket gäller:Hälsan tiger still. Betänkandet domineras därförhelt av luftfartsfrågor.Den 22 maj förra året hade vi här i kammaren enluftfartsdebatt, alltså precis sedan.Inledningsvis framhöll jag då att denluftfartspolitiska debatten under ett flertal år harkunnat föras mot bakgrunden av en snabb tillväxt iflygtrafiken. kan vi konstatera att denna förflyget så positiva utveckling inte har fortsatt underhösten 1990 och våren 1991.Hur flygresandet utvecklas beror till mycket stordel på den ekonomiska tillväxten internationelltoch i . Hög aktivitet i ekonomin leder till engenerell volymtillväxt i resandet.Under den högkonjunktur som rått efter 1982 harinrikesflyget i byggts ut till ett rikstäckandetransportsystem med stor turtäthet och godtillgänglighet. Den genomsnittligapassagerarökningen i inrikesflyget under 1980-talethar varit så stor som . Denreguljära utrikestrafiken har också ökat starktunder , särskilt dåökningstalen var 10--. Chartertrafikentill utlandet nådde sin högsta siffranågonsin med 2,8 miljoner passagerare.Den stora efterfrågan på flygtransporter under1980-talet har ställt stora krav på utbyggnad avterminalkapaciteten, framför allt för inrikesflygetsbehov. Investeringstakten har varit mycket hög.Nya eller utbyggda terminaler har tagits i bruk påflertalet flygplatser, vilket i sin tur har skapatförutsättningar för en fortsatt expasnsion. Densenaste i raden är den nya inrikesterminalen påArlanda, inkl. vägsystem, som invigdes i början avoktober 1990. Den är i pengar mätt den hittillsstörsta enskilda investeringen i luftfartsverketshistoria.Den konjunkturutgång som kom under andrahälften av 1990 innebar ett brott i det invanda 80-talsmönstret. Detta förstärktes av flera andrahändelser som inträffade . Krisen iområdet kring drog uppbränslepriserna drastiskt och höjde flygföretagensförsäkringskostnader. Hot om våldshandlingargjorde att resenärerna avskräcktes från att flyga.Många företag rekommenderade sina anställda attinte flyga ens med inrikesflyget.