prot · GE09105 · 1991-05-02 00:00:00 — Jag fann intenågot fel vare sig på kvaliteten eller på kapaciteten.Men hur det var beställt med designen illustrerasbäst på följande sätt. Ingen påutvecklingsavdelningen hade nämligen någonsinträffat en kollega från väst. Inte heller hade mantillgång till modekataloger eller formtidskrifter frånövriga världen.Att få tillgång till stipendier för inhämtande avkunskaper och för att få träffa kollegor från Sverigeär livsviktigt för människor på mångaproduktionsområden i . Därför finns detanledning att överväga en utökning av den härverksamheten. Ett sätt är att bereda ungdomartillfälle att komma till genom s.k. tillfälligaarbetstillstånd. Självfallet skall då de områdenprioriteras där kunskapsöverföring kan ske och därerfarenheterna är till nytta också när ungdomarnaåtervänder till sina hemländer.Därför är det fullständigt omöjligt att förstå attsvenska arbetsmarknadsmyndigheter nu harbeviljat 5 063 ungdomar arbetstillstånd försommarjobb på jordbruk och inomträdgårdsnäringen. Men bara 205 ungdomar harfått arbetstillstånd för arbete inom sjukvård ochlångvård. Enligt våra myndigheter är det alltsåviktigare att vårda jordgubbar än att vårda vanligagubbar.Sedan vill jag nämna en fara i det härsammanhanget. Risken finns nämligen att vi i våriver att få samtals- och samarbetspartner iöstländerna för över arbetsmetoder från vår egen iflera avseenden ineffektiva offentliga sektor tilldessa nymornade demokratier. I andra länder kanvi samarbeta med fristående organisationer när detgäller utbildning, forskning eller miljökompetens.Men här är det inte fråga om någonting sådant.Därför medverkar vi till att en modell applicerassom innebär att allt arbete kanaliseras genomstatskontrollerade funktioner. Det finns allanledning för oss att vara vaksamma och att hållaögonen på denna företeelse.Hur skall vi kunna hjälpa och medatt organisera ett effektivt arbetsförmedlingssystemnär vi bara kan erbjuda ett monopol? Och hur skallvi kunna erbjuda en effektiv och resurssnål hälso-och sjukvård när vi själva har system sommedborgarna näst intill förkastar? Och hur skall vikunna vidareförmedla en effektiv administrationtill människorna i och när det endavi har att erbjuda är en offentlig sektor som vi ärpiskade att reformera för att vårt eget samhälleskall fungera?Till sist, herr talman, vill jag rikta ett tack till allatrogna som besöker måndagsmötena. Vecka eftervecka kommer man för att på plats visa sinsolidaritet med människorna i öst. Jag vill uppmanafler svenskar att göra samma sak. Denuppmärksamhet som detta stöd har fått i öst är detbästa beviset för att det här stödet är oerhört viktigtoch att vi bör fortsätta att ge detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Handel med samt Central- ochÖsteuropaFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU36 Handel med samt Central-och ÖsteuropaAnf. 93 ():Herr talman! Att bedriva handel med de baltiskastaterna är det absolut bästa sättet att snabbtintegrera dem med den europeiska ekonomin. Attbedriva handel är också det överlägset bästa sättetatt snabbt överföra kunskaper inom samhällslivetsalla olika områden till de baltiska samhällena. Menatt bedriva handel är även ett sätt att stärkasamhörigheten. Det är den enda vägen när detgäller att forchera en utveckling i riktning mot eneffektivare och en marknadsanpassad produktion.Det är, och kommer att vara, livsnödvändigt för attde baltiska staterna skall kunna realisera sinasträvanden efter självständighet.Men att bedriva handel är också ett sätt attmedverka till en omvandling av olika system -- frånen planerad ekonomi, där råvaror och andraresurser tilldelas genom administrativa beslut, dynamisk utveckling med ett ständigt utbytemed andra länder i närheten. Det är mot denbakgrunden som vi tillsammans med folkpartietliberalerna, och även , vill jaggärna understryka, har reserverat oss till förmån fören handelspolitisk målsättning som innebär att manskall ge högsta prioritet åt handelspolitiskt stöd föratt utveckla marknadsekonomier i det gamlaÖsteuropa. Jag ber, herr talman, att få yrka bifalltill vår reservation.Jag vill också lyfta fram det faktum att vi inäringsutskottet har vunnit enighet om att Sverigenu skall stimulera insatserna för att öka handelnmellan de baltiska staterna och och att enhög beredskap för att inrätta handelskontor i debaltiska huvudstäderna är en viktig del av en sådanstrategi. Jag tror att detta kan förtjäna att betonassärskilt mot den bakgrunden att den typ avproduktion och industriell tillverkning somkommer att vara dominerande och som är debaltiska ekonomiernas stora chans väldigt myckethandlar om legotillverkning och samverkan medsvenska och västerländska företag. Den typen avproduktion kan vi inte utveckla genom den normalakonsumentmarknaden, utan den bygger väldigtmycket på ett rikt kontaktnät. Det är denerfarenhet som vi har av den än så länge ringahandeln mellan och de baltiska staterna attdet alltid har funnits en kontakt, en kunskap och enpersonlig kännedom innan möjligheter tillsamverkan ha uppstått.I ljuset av vad som sker i de baltiska staterna,herr talman, finns det anledning att fortlöpandefölja diskussionen om när ett inrättande avhandelskontor bör ske. I den delen är det hoppfulltatt man nu från de övriga sovjetiskarådsrepublikerna, och med instämmande avGorbatjov, inte längre ställer kravet att allaunionsrepublikerna skall skriva under ett nyttunionsavtal. I gengäld skall de som inte skriverunder betala världsmarknadspriser för råvaror somolja och naturgas. När detta blir en etableradverklighet är det kanske lämpligt att utnyttja denberedskap som skall finnas för att inrättahandelskontor. Det skapar en möjlighet, entillräcklig autonomi, för att fullt ut ta vara på demöjligheter som den handeln och det som etthandelskontor kan erbjuda kommer att ge.Med dessa reflektioner om att vi kanske ligger rättnära i tiden när det gäller att utnyttja denberedskap som utskottet har uttalat sig för ber jagatt få yrka bifall till denna del av utskottetshemställan som jag vidhåller mittyrkande om bifall till reservationen.Anf. 94 ():Herr talman! Jag noterar liksom vikt som samtliga i utskottet fäster vid en ökadhandel med de baltiska saterna. Det är självklart avallra största betydelse och en del i en strävan att gedessa länder verkliga förutsättningar att utvecklasig till marknadsekonomier. Då behöver vi ocksåhjälpa dem genom att främja handeln med dem. Dåär det också naturligt att man, som vi i utskottet harkunnat enas om, till regeringen gör etttillkännagivande om lämpligheten att vi vidlämpligt tillfälle inrättar fristående handelskontor.Det är en bra strävan i denna riktning.Sedan vill jag gärna trycka på en passus i denreservation som vi har gemensamt medmoderaterna, och och där vitalar om möjligheterna för svenska företag attinvestera i de central- och östeuropeiskanationerna. Vi måste vara medvetna om attinvesteringar i dessa länder alltjämt är merariskabla än på många andra håll i och ocksåpå många andra håll utanför . Därför kandet finnas skäl att regeringen ser över vad som kangöras för att uppmuntra svenska företag att ta derisker som investeringar i Central- och Östeuropaär förenade med.Med detta yrkar jag bifall till reservationen undermom. 95 ():Herr talman! Det är naturligtvis, som har framgåttav den tidigare debatten här , oerhört viktigtatt som nation stöder och stimulerar denprocess mot självständighet och marknadsekonomisom nu pågår i de baltiska staterna.Att etablera handel på lika villkor, att etabletafristående handelskontor är för denna process enförutsättning, och det är också av mycket storsymbolisk betydelse för de baltiska folken. Av dekontakter som tidigt hade med debaltiska staterna och deras folk framgick myckettydligt att det här att känna stödet är symbolisktviktigt och kanske i inledningen av processen rentav det allra viktigaste.Etablering av handelskontor är alltså det som vi harsett som ett av de viktigaste stegen när det gällerutbyte av handel. För är det naturligtvisockså av stor betydelse att tidigt vara med i det somnu händer i de baltiska staterna. kommerdessa länder att vara viktiga handelspartner för oss,även om det är långt fram till dess att de kan få denbetydelse som man hoppas och tänker sig just nu.Det är viktigt att vi ändå är med tidigt i dennaprocess. Att nu utskottet enhälligt har ställt sigbakom ett tillkännagivande som går i riktning motatt inrätta fristående handelskontor ser vi sommycket tillfredsställande. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan i denna del. För övrigt yrkarjag bifall till den reservation som vi tillsammansmed , och miljöpartietställt oss bakom.Anf. 96 ():Herr talman! Jag kan börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i den del som handlar ominrättande av handelskontor i de baltiska staterna.Det är ett steg i rätt riktning. Samarbete medBaltikum har diskuterats tidigare här urutrikespolitisk synvinkel. talar vi om handeln.Jag instämmer gärna med de tidigare talarna i atthandeln är ett effektivt redskap och förmånlig, omden är rätt utformad, för båda parter. I det här falletär det alldeles klart att den kunskapsöverföring somdet också ha talats om tidigare här i kammarendelvis kan ske genom att man utvecklar handel ochäven genom industrietableringar och liknande. Detär ofta det mest effektiva sättet att lära någonting.Det är learning by doing, att lära genom att göra.Det är rätt små differenser mellan utskottetsskrivning och den reservation som vi hartillsammans med de borgerliga partierna. Jag tycker att det ärglädjande att reservanterna har uttalat sig för attEFTA skall utnyttjas som ett redskap. Vi är heltövertygade om att det behövs många redskap för attskapa det utbyte med som deösteuropeiska länderna själva gärna ser kommer tillstånd och längtar efter men som också säkert kanvara till fördel för och för EFTA. EFTA ärju inte dött , höll jag på att säga. Vi vet inte hurEFTAs framtid ser ut, men uppenbarligenuppskattar de östeuropeiska och centraleuropeiskaländerna att EFTA ställer upp och vill gemöjligheter till ett i möjligaste mån tullfrittsamarbete. Det är speciellt glädjande attfolkpartiets företrädare i näringsutskottet ställer sigbakom detta i synnerhet som i denutrikespolitiska debatten.Från håll ställer vi oss gärna bakomdet som står i reservationen, nämligen att Sverigeskall minst vara lika generöst mot dessa baltiskastater som mot EG. Det är för oss en självklarhet,ett minimikrav. Vi vill naturligtvis att skallgå längre. Som här påpekats när det gäller debaltiska staterna vill vi gärna ha bort visumtvånget.På sikt ser vi fram emot en alleuropeiskarbetsmarknad.Hadar tog upp frågan om investeringar. Jaghälsar hans uttalande med tillfredsställelse. Vianser att staten genom t.ex. EKN-försäkringarskall gå in i sådana fall där riskerna är stora och därdet inte bara handlar om rent kommersiellaöverväganden. Det måste finnas ett element avvilja att hjälpa de i frågavarande länderna i derasutveckling.När det däremot rör sig om rent kommersiellafrågor ifrågasätter vi om EKNs funktion är såviktig. Men i andra fall bör EKN gå in och stödjainvesteringar i och naturligtvis även i debaltiska staterna.Jag kan inte låta bli att säga något om GunnarHökmark och . Handel är ett sätt att främjasamarbetet, men det hindrar ju inte att man ävenmåste driva på politiskt. Vi anser att Litauenadministrativt och politiskt råder över sittterritorium. Däremot störs självständighetenuppenbarligen av närvaron av vissa utländskatrupper.Sverige har aldrig dragit tillbaka sitt erkännande avde länder som i det förgångna besattes av utländskatrupper. Under det som jag, meninte , upplevde drog vi intetillbaka vårt erkännande av , ,eller . Trots att dessa länder varockuperade stod erkännandet kvar. Det är dags attge det erkännande som man har begärt.Karl-Erik Svartberg frågade vad har gjort förLitauen som inte har gjort.Herr talman! har gjort mer än ,trots sin litenhet. har erkänt Litauen.Anf. 97 () replik:Herr talman! I två avseenden går inte EG debaltiska staterna och till mötes i denutsträckning som dessa länder skulle önska. Detgäller import av livsmedel och import avtekoprodukter. När den senare frågan för en tidsedan behandlades av , yrkade jag förfolkpartiets del att importen av tekoprodukter frånÖsteuropa skulle öppnas. Jag kan inte erinra migatt då slog följe med oss, men gårdet väldigt bra för att principielltuttala sig för att man skall gå längre. I praktikenbromsar han nästan mer än vad EG länderna gör.Anf. 98 () replik:Herr talman! Vi har inte motsatt oss import avtekoprodukter från de baltiska staterna. Jag haruttalat att det är önskvärt med en visssjälvförsörjning för del när det gällertekoprodukter. Siffran av den totalaförbrukningen har nämnts. Då finns det kvarsom skall och kan importeras. Jag kan inte se vadsom hindrar de baltiska staterna att exportera tillSverige inom dessa 70 %.Anf. 99 () replik:Herr talman! Jag vill erinra om att vihär behandlar ett betänkande som inte enbarthandlar om de baltiska staterna, utan det handlarom handelspolitiska målsättningar avseendeCentral- och Östeuropa.Lars har mer eller mindre beredvilligtundertecknat den reservation som stårbakom. Denna reservation handlar också om skall ge minst samma möjligheter som dessaländer har när det gäller tillgången till EGsmarknad. Därför tycker jag att , medanledning av sitt påstående, borde gå längre. Jagtrodde att var beredd att gå längreoch utgick ifrån att detta gällde även miljöpartiet.Jag vill påminna att han för en tidsedan hade den möjligheten, men då vek han fegtrunt kröken.Anf. 100 () replik:Herr talman! Jag kan inte påminna mig att vi underden tekodebatt som då ägde rum diskuterade justde östeuropeiska länderna. Jag har ställt migbakom denna reservation, som bl.a. säger attSverige, liksom övriga EFTA-länder, skall försökaetablera tullfrihet med dessa länder.Anf. 101 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att jagtycker att det är glädjande att vi har fått dennadebatt om samarbete med Central- och Östeuropaoch de baltiska republikerna. Som vanligt närnäringsutskottets betänkanden kommer upp är detsent . Det borde naturligtvis vara avintresse för fler att ta del av denna samlade debatt.Låt mig inledningsvis konstatera att den utvecklingmot frihet och oberoende som vi ser iÖsteuropa är glädjande. Självfallet skall vi på sättsom är lämpliga och möjliga bidra till endemokratisk och ekonomisk utveckling, somunderlättar och stärker det internationellasamarbetet länder emellan. Ett av motiven förökade svenska insatser är att de ekonomiskareformerna skall medverka till att såväl debaltiska som de central- och östeuropeiskaländerna blir betydelsefulla handelspartner.I årets budgetproposition lämnas också en mycketutförlig redovisning av insatser på olikaplan för att reformprocessen i de här länderna skallunderlättas.Herr talman! Låt mig också understryka att Sverigemycket aktivt deltar i internationella sammanhangoch på ett flertal områden stöder en utveckling motmarknadsekonomi och demokrati. Dessutom gesett omfattande bilateralt stöd i olika former. Enlång rad svenska organisationer, företag ochmyndigheter är engagerade i denna verksamhet.Regeringskansliet har också inom ramen för defaktiska möjligheter som finns försökt att bygga utSveriges närvaro i det här området och bidra till atthandeln skall vidgas. Jag vill påminna om det beslutsom vi tidigare fattade här i om ettprogram omfattande bidrag i olika former till ettbelopp av för insatser i Central-och . Dessutom föreslås att fonden förindustriellt samarbete med ,, skall få ytterligare 50 milj.kr. Detta bör ju ge störremöjligheter till ökat engagemang från näringslivet ijust det här området.Herr talman! arbetar flertaletutredningar som skall se över och komma medförslag till åtgärder som kan underlätta en positivutveckling i såväl somBaltikum. Som har sagts i debatten handlardet om bättre kunskapsöverföring,småföretagsutveckling, en bättrearbetsmarknadspolitisk utbildningsinsats,prisbildningsfrågor, teknikutveckling samtpenning- och valutafrågor m.m.Man ligger alltså inte på latsidan när det gällerdessa frågor, utan det är ett mycket omfattande ochviktigt arbete som utförs på flera håll för attförbättra möjligheterna för dessa länder att skapasig en bättre framtid.Herr talman! Jag yrkar därför avslag på reservationnr 1 och bifall till utskottsmajoritetens förslag.När det gäller handeln med , kan jagkonstatera att ett enigt utskott står bakom förslagom förstärkningar för att en utvidgad handel mellanSverige och skall uppnås . Vi villdessutom understryka det angelägna i att Sverigehar en hög beredskap att vid lämplig tidpunktinrätta ett fristående handelskontor i de baltiskaländerna för att ett växande handelsutbyte mellanvårt land och dessa länder skall underlättas.Utskottet menar att bör i ett uttalande geregeringen till känna vad som anförts på den härpunkten.Herr talman! Avslutningsvis vill jag än en gång yrkabifall till utskottets förslag.Anf. 102 ():Herr talman! Enigheten beträffande dessa frågortycks vara ganska stor. Jag vill bara komma med enkompletterande synpunkt, som är ganska naturligför en miljöpartist, nämligen att det är givetvisviktigt att detta handelsutbyte om möjligt sker medmetoder och produkter som är miljövänliga. Detfinns ju stora förutsättningar för detta, eftersom vihar kunskaper. Under den tidigare utrikesdebattentalades det om betydelsen av att överförakunskaper till bl.a. de baltiska länderna ochnaturligtvis också till Öst- och omt.ex. energisnål teknik.Vi vet att har samma energiförbrukning percapita som , trots att man har en ofantligtmycket lägre levnadsstandard. Där har vi i Sverigesaker och ting att lära ut.Det är uppenbart att svensk massbilism ärett av våra stora miljöproblem ochresursslöseriproblem. Det är kanske inte önskvärtatt vi exporterar denna livsstil eller dessa produkteri stor skala till de här länderna.Jag vill alltså erinra om att innehållet i handeln ärviktigt. Vi skall naturligtvis inte sätta oss på högahästar och säga vad de skall köpa och inte köpa,utan det är snarare fråga om att vi svenskar skalllägga om våra konsumtionssystem och tala om attvi inte kan fortsätta med den här livsstilen, eftersomden icke är hållbar. Därför bör man i dessa länderom möjligt undvika den.Anf. 103 ():Herr talman! Naturligtvis måste människorna idessa länder själva få rätten att forma sin livsstil.Jag tror inte att någon industri i det här landet elleri något land över huvud taget som kommer att idkahandel med , Central- eller harför avsikt att dumpa icke miljövänliga varor i dessaländer. Jag tror att man måste lära framför alltdessa länder att själva bygga upp en teknik för attta fram både miljöriktiga och konsumentvänligaprodukter. Och i detta sammanhang har vi från devästliga industriländerna stor kunskap och storerfarenhet som kan bli till nytta för dessa länder.Anf. 104 ():Herr talman! , jag sade jujust att vi icke skall vara förmyndare, men det finnsmånga skäl för och industrivärlden attom möjligt föregå med gott exempel. I vissaavseenden är vi nämligen ett mycket dåligtexempel. Därför gäller det att vi på många områdenbör lägga om stil och upplysa dem om att detta ärnågot som vi håller på att försöka avveckla.Massbilismen är, som jag säger, ett bra exempel pådetta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Styrelserepresentation för samhället i vissastiftelserFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU45 Styrelserepresentation för samhälleti vissa stiftelser (prop. 1990/91:133).Anf. 105 ():Herr talman! Lagen om styrelserepresentation föroffentligt utsedda representanter i allmännyttigastiftelser infördes . Den har betecknats som en försöksverksamhet. Ibetänkandet redovisas inte någon enda erfarenhetunder av försöksverksamhet, dvs. undernästan , som är så positiv att den motiverar förnyar denna försöksverksamhet med tre år.Om det nu finns någon ledamot frånutskottsmajoriteten närvarande som kan angenågon erfarenhet som skulle motivera att manförnyar försöksverksamheten vore det av intresseom detta gjordes, så att vi kan diskutera denna.Men eftersom varken någon i utskottsmajoriteteneller någon annan har anfört att det finns någrasådana erfarenheter, och eftersom det dessutomfinns starka principiella skäl till att man inte skall haen offentlig representation i olika privataallmännyttiga stiftelser, utan att kontrollen från denoffentliga sidan skall ske på sedvanligt sätt genomrevisorer och annan lagstiftning, anser jag och ettantal andra reservanter att det inte finns någonanledning att förnya denna försöksverksamhet.Mot denna bakgrund ber jag, herr talman, att fåyrka bifall till reservationen i betänkande 45.Anf. 106 ():Herr talman! De argument som och de frågor han ställt till dem som stårbakom utskottsmajoritetens skrivning kan jagockså ansluta mig till. Förutom detta har jag, herrtalman, inget ytterligare att foga till denna debatt.Anf. 107 ():Herr talman! Det skulle givetvis vara intressant attfå höra de skäl som gör att man anser att dennatillfällighetslag återigen skall förnyas. Det är, såvittjag förstår, fjärde gången , då lagen förragången reviderades. gjordesytterligare ett antal revisioner och förnyelser.Jag har anslutit mig till denna reservation för detförsta därför att tillfällighetslagar över huvud tagetär ett oting som bör undvika, och framförallt inte hålla på med år eller gång efterannan. bör i stället stifta beståendelagar.För det andra har jag anslutit mig till dennareservation därför att det är en skandal attriksdagen sedan har fått ett förslag ny stiftelselag, dels därför att det är ett orimligtsöleri att det inte har kommit fram ett sådantförslag som man har begärt från , delsdärför att nuvarande stiftelselag uppenbarligen ärföråldrad och i många avseenden inadekvat. Jag vetdet eftersom jag själv har suttit som ordförande i enstiftelse och försökt rätta mig efter denna någotbesynnerliga lag.För det tredje har jag anslutit mig till dennareservation därför att statens kontrollmakt inteskall utövas inifrån i styrelsen utan utifrån genomden revision och den kontroll som är befogad närman har en ideell stiftelse som är befriad från skatt.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 108 ():Herr talman! I detta betänkande frånnäringsutskottet tillstyrker utskottet regeringensproposition om fortsatt giltighet av lagen omstyrelserepresentation för samhället i vissastiftelser.Enligt lagen har staten rätt att utse en ledamot ochen ersättare för denne i allmännyttiga stiftelser somhar tillgångar över 5 milj.kr. Högst tio stiftelser fårsamtidigt omfattas av lagen.I den gemensamma reservationen frånmoderaterna, och kritiserassystemet med insyn genom styrelserepresentationsamt att arbetet med någon ny stiftelselag inte harslutförts, vilket också framförts här i kammaren.Systemet med offentliga styrelseledamöter i vissastiftelser, vilket också övriga talare varit inne på,har betecknats som försöksverksamhet och harförlängts , senast 1988.Nuvarande system har bedömts fungera bra. Nuhar det efterlysts motiv för att man skall ha dettasystem. Ett av motiven är naturligtvis att dessaoffentliga styrelseledamöter skall se påplaceringsrätten. Men allteftersom åren har gåtthar placeringsrätten blivit mer inaktuell. Och i vissastiftelser har man fått en betydligt förändrad bild.Och har det skett en förskjutning avledamöternas roll till att bli någon form av översynav kapitalplaceringen.Klart ställningstagande kan ske först när riksdagenhar antagit en ny stiftelselag. bör den nupågående utredningen om bl.a. beskattningen avstiftelser beaktas. Just skattefriheten i stiftelsen ärett skäl till att staten bör ha en viss insyn i dessastiftelser.För närvarande pågår en lagrådsremiss om nyallmän stiftelselag, vilket innebär att ett lagförslagbedöms ej kunna ikraftträda förrän tidigast den 1januari 1993.Herr talman!