prot · GF0932 · 1991-11-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:32Tisdagen den 26 novemberKl. 14.301 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 20 november.2 § Svar på fråga 1991/92:116 om renovering avVA-nätet för att främja sysselsättningenAnf. 1 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att omgående medverka till att detfördelas statliga medel tillsysselsättningsbefrämjande åtgärder förrenoveringar av det svenska VA-nätet i stor skala.Underhållssituationen varierar mycket i landet. Ivissa fall sker stora förluster i ledningsnäten. Det ärinte bra vare sig ur ekonomisk eller miljömässigsynpunkt. Det är önskvärt att kommuner medeftersatt VA-underhåll nu reinvesterar men utanstatligt stöd. Med det låga kapacitetsutnyttjandesom föreligger inom såväl bygg- sommaskinentreprenadsbranschen kan köparen fålägre priser på upphandlade objekt.Det är upp till varje länsarbetsnämnd att bedömanär det är lämpligt ur sysselsättningssynpunkt attanvända medel för beredskapsarbeten tillinvesteringar i VA-näten.Stat, kommuner och privata företag kan genomtidigareläggning av investeringar lindra den svårasituation som uppstått inom bygg- ochanläggningsbranschen.Anf. 2 (nyd):Fru talman! Jag är besviken över svaret. Det är jagav det skälet att jag tycker att departementet bordegå före och anvisa riktlinjer och medel för dennaverksamhet, inte minst därför att stora delar av vårtvattenledningsnät är undermåligt, vilket ocksånämns i svaret. Som exempel kan jag nämnaSöderköpings kommun där vattenledningsrören ärså gamla att de egentligen inte existerar. Det ärsåledes hål i leran. Jag undrar vad som egentligenär innebörden i det avlämnade svaret.Anf. 3 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har beslutat, med väldigtbred enighet, att AMS och länsarbetsnämndernaskall få medel i form av ramar. Därefter skall de hafriheten att göra det mesta möjliga av pengarna.Efter detta riksdagsbelut vore det felaktigt av migatt såsom arbetsmarknadsminister välja ut vadkommunerna skall satsa på.Dessutom har kommit fram tillatt problemet, trots allt, inte är värre än attkommunerna själva skall kunna klara av det.Kommunerna har här möjlighet att finansiera dethela antingen medelst taxa, nämligen att ta ut detpris som behövs för att få bra ledningar, eller påannat sätt.Anf. 4 (nyd):Fru talman! Den viktiga frågan angåendekvaliteten på vårt driksvatten och hur vi renar vårtavloppsvatten är problem som folk i allmänhetsällan behöver engagera sig i. Det är en självklarhetatt det skall finnas friskt vatten i kranen påmorgonen och att avloppet fungerar.Många är överens om att vårt vatten- ochavloppsnät som byggdes ut under 60- och 70-talenär i starkt behov av renovering. Kommunerna harav olika anledningar endast gått in och löst akutaproblem -- t.ex. det som vi såg i i går.Vill inte arbetsmarknadsministern medverka till enmer långsiktig investering?Anf. 5 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag ser väldigt gärna att det skerlångsiktiga investeringar. är ocksåmedveten om att statens budgetunderskott inuvarande situation är av den storleksordningen attdet inte finns någon större källa att ösa ur.Eftersom man har gett denna fråga ett kommunaltansvar och eftersom kommunernassamarbetsorganisation, , sägeratt kommunerna skall klara det här, tycker jag attdet är ett väldigt bra besked.Jag vill dock tillägga: De kommuner som har dåligavatten- och avloppsnät bör nu passa på att handlaupp ''jobben'' till ett lägre pris än de kan göra underhögkonjunktur.Jag hoppas att kan dela dennasynpunkt, eftersom också menaratt det går att sänka statens utgifter högstväsentligt -- väldigt många tiotal miljarder kronor.Anf. 6 (nyd):Fru talman! Jag menar att ett genomtänkt,långsiktigt renoveringsprogram i orostider somdessa med stigande arbetslöshet skulle -- som vitalade om -- i flera branscher ha god effekt frånsysselsättningssynpunkt. Vi har ett nedgånget ochdåligt vatten- och avloppsnät, och vi vet att man ejkan vänta mycket längre till mes revonering.Anf. 7 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Den här frågan lämparsig för ett kommunalt ansvar. Miljödepartementoch andra ställer kraven. Efter en tjugofemårigkommunal erfarenhet, tror jag att kommunerna ärberedda att bära detta ansvar.3 § Svar på fråga 1991/92:144 omsäkerhetskraven på farliga maskinerAnf. 8 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har med anledningav de slutförda förhandlingarna om ett EES-avtalfrågat mig om regeringen avser att hävda desvenska kraven på hög säkerhet när det gällerfarliga maskiner och i så fall hur.EGs direktiv på maskinområdet, maskindirektivet,är ett s.k. produktdirektiv. Det bygger på ett systemför provning och kontroll, som formellt skiljer sigfrån det hittillsvarande svenska systemet medförhandskontroll och myndighetsgodkännanden.Inom EG avger tillverkaren en försäkran omöverensstämmelse med gällande hälso- ochsäkerhetskrav. I EGs system ingår emellertid ocksåkontroll av utomstående organ, som utförkontrollen på uppdrag av tillverkaren. Dessa organskall vara anmälda till ochuppfylla krav på kompetens och oberoende.Produkter som överensstämmer med gällande kravskall av tillverkaren förses med ett EG-märke.Kraven på att produkterna skall provas ochkontrolleras innan tillverkaren sätter på ett EG-märke innebär att det även med tillämpning av EG-systemet blir fråga om förhandskontroll.Tillverkarens ansvar för produktens säkerhet tar siguttryck också i ett EG-direktiv, som åläggertillverkaren strikt skadeståndsskyldighet om enprodukt orsakar skada på grund av bristandesäkerhet. Ett förslag om att införa ett sådant ansvaräven i skall behandlas av inomkort.För att få tid att anpassa svenska regler till EGsmaskindirektiv har krävt och fått ettundantag i som innebär att vi intebehöver uppfylla maskindirektivets krav förrän den1 januari 1994.Även efter det att EG-reglerna har införts kanarbetarskyddsstyrelsen eller yrkesinspektionengripa in och förbjuda att en viss maskin levereraseller används om det skulle visa sig att den harbrister från säkerhetssynpunkt.Mot bakgrund av vad jag nu har sagt anser jag attSverige även i fortsättningen kan hävda höga kravpå säkerhet på maskiner och andra produkter.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga. Jagär dock inte helt nöjd med svaret, som jag dessutomi vissa stycken tycker är litet otydligt.När det gäller krav på säkerhet vid användning avfarliga maskiner är vi i långt framme. Vi harett högt utvecklat regelverk, med krav på att tredjeman skall prova farliga maskiner. Det är utan tvivelså, att när de här reglerna infördes i leddedet till att vissa typer av mycket otäckaarbetsolyckor minskade i antal, t.ex. detta attfastna med händer i farliga maskiner och få fingraroch händer avklippta.Jag tycker att det allra bästa hade varit om vi hadekunnat få behålla detta regelverk i samband medEES-avtalet. Det är beklagligt att de svenskaförhandlarna inte har lyckats med detta.Nu säger statsrådet att man även inom EG har enförhandsgranskning när det gäller farliga maskiner,men den är inte obligatorisk som den har varit iSverige. Granskningen sker om tillverkaren såbegär -- på tillverkarens uppdrag som jag tror attstatsrådet uttryckte det i svaret. Men detta är ju enhelt annan sak. Om vi skall kunna behålla vårahöga krav, kan vi inte utan vidare ta för givet att detblir som vi vill, utan vi måste se till att myndigheter,fackliga organisationer, de som så att säga ärköparna av maskinerna ställer hårdare krav påtillverkare och importörer. har mankunnat räkna med att det blev en granskning, mennu måste man själv ta ett mycket större ansvar. Manmåste t.ex. se till att yrkesinspektionen ocharbetarskyddsstyrelsen har goda resurser för atthantera problemen. Jag skulle gärna vilja veta omregeringen har funderat över om det behövs någotslags förstärkning i de myndigheter som hanterar dehär frågorna för att de skall kunna klara den nyasituationen och så att vi skall kunna ha kvar vårahögt ställda krav. Eller räknar man med att klaraproblemen inom gällande ramar? Jag är inte allsövertygad om att det är så enkelt. Jag tror att detbehövs ganska mycket aktivt arbete, om vi skallkunna ha kvar våra höga krav på det här området.Anf. 10 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! På departementet finns det direktivom en översyn av arbetsmiljölagen. De syftar bl.a.till att öka möjligheterna att ingripa effektivt närman upplever att det är fråga om bristfälligaprodukter. Så litet av det som kommer med i en utredning.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tackar för beskedet. Det varlöftesrikt trots att det var mycket vagt. Jag hoppasoch tror att det innebär att regeringen har en högberedskap och att den arbetar aktivt för att mötaden nya situationen. Jag tror att det över huvudtaget är ett problem. I har samhället genomlagar och regler tagit ett stort ansvar. Sedan släpperman det hela, det skall fungera på ett helt annatsätt. Marknaden skall råda mera. Utan regelverketär det inte så säkert att marknaden kommer attfungera av sig själv. Man måste arbeta mycketaktivt för att de olika aktörerna skall ha möjlighetatt hävda sina intressen. Det är t.ex. inte så lätt förfackliga organisationer att en lågkonjunktur hävdasina intressen och krav när det gällermaskinsäkerhet. Möjligheterna att sätta kraftbakom orden varierar med det ekonomiska läget,men jag hoppas att direktiven innebär att vikommer att kunna behålla våra höga ambitioner pådetta område. Det är absolut nödvändigt. Det voremycket olyckligt om vi inte lyckades med detta.Anf. 12 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! 1994 när det här blir verklighet förSverige är konjunkturerna förhoppningsvis bättreän . Men som säger är det enannan modell. Mina experter bedömer att det meden viss översyn i alla fall skall kunna garanteras ennivå som är likvärdig med dagens när det gällersäkerhet.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1991/92:159 omkoncernfackligt samarbeteAnf. 13 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har -- med hänvisningtill diskussioner i -- frågat mig omregeringen avser att lägga fram förslag tilllagstiftning om koncernfackligt samarbete.Frågan om att utveckla ett fackligt samarbete inordiska koncerner har diskuterats iolika sammanhang, bl.a. i . Vid detnordiska arbetsministermötet i den 11november uttalade ministrarna att det motbakgrund av att det inom EG pågick ett arbeteavseende en reglering av koncernfackligtsamarbete inte fanns skäl att läggafram förslag till samnordisk lagstiftning påområdet. Dessutom vill jag tillägga att frågan omnordiskt koncernfackligt samarbete avses blibehandlad vid ett möte mellanarbetsmarknadsministrarna och parterna påarbetsmarknaden under våren 1992.Anf. 14 ():Fru talman! Jag tackar för svaret även om detfaktiskt inte var något svar. Jag frågade inte vadman tänkte göra samnordiskt utan vad man tänktegöra i Sverige.Det stod i svaret att frågan har diskuterats lång tid,bl.a. Det vet jag eftersom jag hardeltagit. har varit pådrivande just i syfte skulle nå fram till en gemensam lösning. Meneftersom denna tycks dröja -- vill väntapå EG, osv. -- kan det finnas skäl att faktiskt gå sinegen väg. Det tar att vänta på attproblemen skall lösas avtalsvägen. Det äregentligen konstigt att det skall behöva dröja sålänge för löntagarna att rättmätigt få inflytande ochinsyn i koncerner, något som blir allt vanligare.I fick parterna en frist . Tanken varatt man skulle gå vidare med lagstiftning. Tänker den lägga fram något förslagom lagstiftning i ?Anf. 15 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! När det pågår en process i rätt riktninginom EG och det har diskuterats om en samnordiskprocess, finner jag att det vore oklokt att liksomhasta ut på isen före alla andra. Det gäller attbevaka frågan, diskutera den och föra den åt rätthåll. Såvitt jag förstår pågår det också en vissdiskussion mellan svenska parter i den här frågan.Det går alltså i rätt riktning. Att då ensidigt gå utpå egen hand tror jag ger dåligt resultat.Anf. 16 ():Fru talman! Arbetsmarknadsministern säger attdet går i rätt riktning. Det sade man också för tvåår sedan. har det inte kommit särskiltmånga nya avtal. Jag har inte gjort någon kontroll,men den uppgift som jag har fått i det nordiskaarbetet tyder på att det inte har hänt särskiltmycket. Annars skulle man inte vara angelägen omatt driva frågan ytterligare.Arbetsmarknadsministern sade att det inte ärsärskilt bra att ge sig ut på isen ensam. Men vi ärinte ensamma. Arbetsmarknadsministernspartivänner i har stiftat en egen lag justdärför att man tyckte att det gick för sakta. Därförfrågar jag varför vi inte kan följa exempel.Anf. 17 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Vi hade ju en diskussion. LenaÖhrsvik kom med i slutet av diskussionen när vi vartill . Jag märkte inte någon skillnad mellanSveriges, , och Norgesinställning. Alla var glada över den process sompågår i EG. Man ville emellertid avvakta tillsparterna träffas vid nästa nordiska möte.Anf. 18 ():Fru talman! Jag hoppas att man kommer på bättretankar , så att problemen löses. Vikan inte alltid vänta på EG. Vi bör ha vår modelloch lösa problemen snabbt. har ju visat kan klara det på ett smidigt och bra sätt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1991/92:164 omsysselsättningen inom byggsektornAnf. 19 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagdelar mina regeringskollegers uppfattning attåtgärderna som regeringen föreslår vad avserbyggandet kommer att öka tillväxten ochsysselsättningen.Alla delar av regeringens många ekonomisk-politiska åtgärder utgör delar i en samlad strategiför att bryta den ekonomiska stagnation somSverige befinner sig i. Det är minoch hela regeringens uppfattning att dessa åtgärderär nödvändiga för att skapa tillväxt och balans iekonomin och därmed trygga sysselsättningen påsikt.Det är därför absolut nödvändigt att se till helhetenoch långsiktigheten i förslagen, när sektors- ochbranschperspektiven kortsiktigt kan ge en annanbild.Regeringen är medveten om den osäkerhet inombyggbranschen som uppstår när förutsättningarnaförändras. Den ökande arbetslösheten inombyggbranschen har emellertid andra orsaker. Deninternationella lågkonjunkturen, liksom destrukturella brister som blivit alltmer tydliga, harhaft negativa effekter för hela ekonominsfunktionssätt. Kontorsbyggandet har varitomfattande och många kommuner har tommalägenheter.Jag vill återigen poängtera vikten av att se tillhelheten i regeringens förslag till ekonomisk-politiska åtgärder för att öka tillväxten och därmedskapa sysselsättning.För att mildra effekterna för dem inom bygg- ochanläggningssektorn som drabbas av arbetslöshethar regeringen i tilläggsbudget I bl.a. föreslagit 1,5miljarder kronor till investeringar i trafikensinfrastruktur, dvs. vägar och järnvägar, och 950milj.kr. till vissa byggnadsinvesteringar. Dessutomföreslås en förstärkning av AMS resurser medsammanlagt drygt 3,5 miljarder kronor.Regeringen kommer även att tillsätta enarbetsgrupp för samråd med parterna påbyggarbetsmarknaden.Anf. 20 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern försvaret.Jag vill också gratulera honom till det nya arbetet.Jag ser det som särskilt angeläget eftersom vitidigare har varit medarbetare iarbetsmarknadsutskottet.I tidningen skriver man i ett av desenaste numren att byggbranschen skakar igrunden.År 1990 omsatte byggbranschen 210 miljarderkronor. skriver i en debattartikel iAftonbladet att volymen har gått ner till 160miljarder kronor . På den nedgångenräknar man med en tioprocentig arbetslöshet inombyggbranschen och en topp på 16 000 arbetslösaförsta kvartalet 1992. Med kringeffekter kommer,enligt bedömning, ytterligare30 000 till 35 000 anställda i berörda industrier attbli arbetslösa. Dessa siffror gäller för deförutsättningar som gällde före regeringens förslagpå byggområdet. Konjunkturen hade alltså redanslagit hårt mot byggbranschen, vilket ocksåarbetsmarknadsministern berör i sitt svar.Det är upprörande att i det här läget lägga framförslag, som regeringen har gjort, om totalstopp förbostadsbyggandet. Detta görs mot en bransch somunder 1990 svarade för avbruttonationalprodukten och sysselsatte 313 000personer.Totalstoppet på byggområdet kommer att medföramycket kraftigt ökade arbetslöshetssiffror utöverdem jag har nämnt.Vilka beräkningar har gjorts på departementetöver vilka arbetslöshetssiffror som kommer att bliresultatet av regeringens förslag -- utöver dem jaghar redovisat här?Anf. 21 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! är en politiker förankradi verkligheten. Han vet att det i många kommunerredan finns tomma lägenheter. vetockså att kontorsbyggandet gick för långt. Detbyggdes för mycket i en het konjunktur. Här görsstora förluster med tomma kontor -- ägda avsvenska byggare -- både i vårt land och i utlandet.Denna situation sätter automatisk en vissbegränsning. Både den tidigare och den nuvaranderegeringen har försökt få igång byggandet av vägaroch järnvägar. är medveten om atthela har lagts ut på storaobjekt. Det har sedan kommit ytterligare två paket,en på och det som strax skallbehandlas i på en 1,5 miljarder kronor.Jag är medveten om att det här handlar om litetolika typer av arbetskraft. Men det finns vissasamband som gör att det går att arbeta inom bådasektorerna.Det är inte så lätt att göra den totalkalkyl som StenÖstlund begär. Vårdar vi inte budgetunderskottet --det är i hög utsträckning ärvt, och det är för högt --riskerar vi att få en ränteutveckling som blir mycketkostsammare för bostadsägare och byggare än vadåtgärderna innebär nu när man försöker få nerbudgetunderskottet. Det blir i och för sig en hel delkännbara åtgärder. Men det är tyvärr nödvändigt.Till saken hör -- och det är positivt -- att vissabyggen nu körs i gång när prisnivån inte stiger, utannu har priserna gått ner till 88/89-års prisnivå. Detfinns både plus och minus med i bilden, och någottotalstopp -- som säger -- är det intefråga om.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tror dessvärre attarbetsmarknadsministern har fel på det härområdet. När det gäller bostadsbyggandet är detuppenbart att alla som har beröring medbyggbranschen som jag har varit i kontakt med -- endel av dem sitter nära topparna för byggföretagen --hävdar med bestämdhet att de projekt som kanläggas på is läggs också på is. Det kommer attstoppa många arbetstillfällen.Nedgången på byggområdet som följer avöveretableringen av kontor och lågkonjunktureninom industrin har redan slagit in i årets nedgång --i byggbranschen.Hade verkligen en centerpartistisk statsministeroch byggnadsminister lagt förslag om att stoppainvesteringsbidraget och att ändra lånereglerna såatt det hade blivit totalstopp?Anf. 23 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag svarar inte på den typen av frågorförrän väljarna har gett oss sådant stöd att vi verkligheten i riksdag och regeringen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:171 omarbetslösheten i VästernorrlandAnf. 24 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagtänker vidta några åtgärder med anledning av attlänsarbetsnämnden uppger att antalet personer iutbildning måste minska i förhållande till dagensnivå.Jag är medveten om den besvärliga situationen iVästernorrlands län, som var det län som förstdrabbades av höga varseltal och som också snabbtkom i gång med stora utbildningsinsatser. Detankommer emellertid helt på AMS att fördelatillgängliga resurser till länen utifrån situationen påarbetsmarknaden.Det pågår fortlöpande överläggningar mellanregeringen och arbetsmarknadsverket. Syftet är attupprätthålla arbetslinjen även i det svåraarbetsmarknadsläge som råder i många delar avlandet.Jag är inte beredd att redovisa resultaten avdessa överläggningar som vi har haft medarbetsmarknadsverket.Anf. 25 ():Fru talman! Jag börjar med att tacka för svaret,även om jag inte är till freds med det svar somarbetsmarknadsministern har lämnat. Jag har ocksåen känsla av att arbetsmarknadsministern själv inteär till freds med det svar som han har lämnat åregeringens vägnar.Vi har under kunnat ta del avalarmerande uppgifter i tidningarna, bl.a. kunde viläsa att 1,2 miljarder kronortilldelade till AMS tog slut . Det äralltså dessa medel som AMS skulle fördela till delän som har en speciellt svår situation.Som framgår av min fråga är arbetslösheten i daguppe i i . Räknar man meddem som är i utbildning och under utredning rör detsig om en arbetslöshet på . Det är därföroerhört viktigt att AMS får ytterligare medel attfördela ut till länsarbetsnämnderna runt om ilandet.Det är dock inte bara som har ensvår situation, även om vi där anser att vår situationär mycket besvärlig. Jag skallnärvara vid det sammanträdet. Är det besked jagskall lämna till länsarbetsnämnden, att det blir pengar till AMS att fördela?Anf. 26 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! I det besvärliga ekonomiska läge somkommuner, län och företag befinner sig i, har detblivit en tendens att åtgärder som AMS sätter inoch utbildningar som upphandlas blir dyrare änberäknat. Det är det som gör att det ser litetbesvärligt ut i slutet av budgetåret.Mitt besked är att jag är medveten om detta. Jaghar redan anmält för regeringskretsen attåtgärderna genomsnittligt har blivit dyrare än vadbåde ochfinansdepartementet har beräknat. Det beror i högutsträckning på att situationen är så pressad att enbra betalning krävs. Man väntar ut 18 till 19-åringarna till dess det blir ersättning för dem,administrationsersättning osv.Elvy kan på sammanträdet säga, attarbetsmarknadsministern är medveten om lägetoch att det råder en brist i kassan i slutet av året.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vet att arbetsmarknadsministern ärmedveten om situationen. Jag är också medvetenom att arbetsmarknadsministern skulle vilja göramer.Under valrörelsens slutskede ställde även de övrigapartierna som finns i den borgerliga regeringenupp på att med aktiva åtgärder möta och motaarbetslösheten. Jag hoppas attarbetsmarknadsministern får stöd för detta, så atten större mängd medel kan tillskjutas. Dåkan de människor som tvingas gå ut iarbetslöshet i stället erbjudas aktiva åtgärder i formav utbildning.Anf. 28 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Regeringen är i sin helhet inriktad påatt vårda arbetslinjen.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1991/92:194 om inträde iarbetslöshetskassaAnf. 29 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagtänker göra för att underlätta för alla arbetstagareatt vara medlemmar i en arbetslöshetskassa.Regeringen har aviserat att det skall tillsättas enutredning med uppdrag att utforma en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Genom inrättandet av ensådan försäkring skulle det av problemet få sin lösning.Anf. 30 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Jag delaruppfattningen att den obligatoriskaarbetslöshetsförsäkringen kommer attinnebära en bra lösning på problemet.Skälet till min fråga är en artikel i för sedan som beskrev någralagerarbetares problem när de försökte gå med iHandelsanställdas arbetslöshetskassa. De hadeförsökt i över . Facket sade att de arbetari första hand för sina medlemmar. Det gick inte attfå sig tillsänd ansökningsblanketten per post. Manmåste prata med en bestämd person som hadetelefontid mellan 10.00 och 11.30 -- ominte personalen på fackexpeditionen var påfortbildning. ''Det är klart att vi kan skicka blanketter till kretioch pleti. Men det är inte vår uppgift. Vår uppgiftär att ha en organisation för fackligt arbete.'' sägerden facklige företrädaren i artikeln.I --92 som vänligentillsänt oss riksdagsledamöter, står det attarbetslöshetskassor är med några undantag till föralla som förvärvsarbetar inom ett visstyrkesområde. De har tillkommit på initiativ avfackliga organisationer som i allmänhet i stadgarnaföreskriver att medlemmarna skall tillhöra den förfacket bildade arbetslöshetskassan. Problemet äratt regeln verkar tillämpas omvänt.