prot · GF0937 · 1991-12-03 00:00:00 — SGU anser att den personal som behövs föratt genomföra verksamheten och nå uppställda målnu finns i . Arkivets verksamhet är vidaresamordnad med SGUs övrigaberggrundsgeologiska arkiv och samlingar. Att haen separat, i placerad, chef för verksamhetenär enligt SGUs uppfattning inte rationellt, ochbehov av en heltidsanställning föreligger enligtSGU inte heller.Jag anser att det bör ankomma på SGU attorganisera sin verksamhet så att uppställda mål kannås på effektivaste sätt och till lägsta möjligakostnad. Detta synsätt ligger väl i linje med de avstatsmakterna uttalade riktlinjernaför styrning och uppföljning av de statligamyndigheternas arbete, vilka innebär målstyrningoch kontroll av att uppställda mål nås med givnaekonomiska ramar.Som svar på fråga anser jag motnämnda bakgrund att det bör ankomma på SGU attavgöra om och när ifrågavarande chefstjänst skallplaceras i . Jag avser därför, efter formellframställning av SGU, föreslå regeringen att ändrapå den skyldighet som föreligger attchefstjänsten skall vara placerad där.Anf. 23 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret på frågan. I deflesta fall brukar frågeställarna uttrycka sittmissnöje med svaret. Jag är inte bara missnöjd medsvaret utan även med frågans hantering.Jag ställde frågan till näringsministern den 14november. Jag fick inget svar den 19 november.Frågan sköts fram , och skulle då besvarasav arbetsmarknadsminister när på frågor i kammaren får min fråga inteplats. får jag äntligen ett svar. Då har fråganåterigen hamnat hos näringsministern.Jag tycker att det här tyder på två saker. För detförsta rådde det kanske oenighet inom regeringenom vilket svar man skulle lämna. För det andrakanske inte ville svara. Efter att haläst hans interpellationsdebatt meddåvarande industriminister kan jagförstå att han inte vill svara . sade BörjeHörnlund bl.a. att ''det är mängden av sådana här ioch för sig små beslut som fattas i departement ochverk osv. som är den regionala utvecklingensverkliga bockfot.'' Jag utgår ifrån att omdömet isakfrågan kvarstår och följaktligen träffar även dennuvarande regeringen och dess näringsminister.Riksdagen har fattat ett beslut om att inrätta ettarkiv. Självfallet skall dess chef även placeras påsamma ort. SGU har motarbetat detta,och faller regeringen tydligen till föga förmotståndet. I svaret vitsordar näringsministern dettekniska kunnande och den kompetens som finns iMalå och som i anslutning till arkivet ärgrundläggande för prospektering och dengeologiska undersökningen i landet.Det här är tyvärr en tillsättningsfråga som man påolika håll har förhalat . Den får nu sinlösning, till stor nackdel för verksamheten i Malå.Anf. 24 Näringsminister ():Fru talman! Det råder ingen oenighet mellan migoch om svaret på denna fråga. Hurhanteringen har gått till känner jag icke till. Fråganhar kommit till mitt departement. Jag har tyvärrvarit bortrest då frågesvar skulleha lämnats. Därför lämnas svaret i dag.Vi tillämpar målstyrning när det gäller SGU. SGUanmäler att man inte anser att man behöver en fulltjänst utan att den kan delas. Därmed anser man attden inte bör placeras i . Jag anser att SGUsjälvt på effektivaste sätt med detmålstyrningssystem vi använder skall få avgöra omdet skall finnas någon tjänst i form avchefsbefattning i eller ej.Anf. 25 ():Fru talman! När det fattades beslut om den härfrågan i avsåg man att när arkivetinrättades skulle självfallet även chefen finnas iMalå. Det tar och är inte möjligt attredogöra för ärendets gång. I flera regleringsbrevfrån regeringen har det emellertid sagts saker omden här tjänsten. Den senaste uppgiften man fickvar att SGU hade tolkat det sista regleringsbrevetsom att man hade fått anstånd med placeringen --92. Det måste tydligen vara mycketsent påkommet att man inte behöver en chefstjänst,när man så sent som sade att tjänstenskulle tillsättas efter årsskiftet 1991--92.Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Det finns ingen bindning frånriksdagens sida om att tjänsten skall placeras iMalå. Detta har reglerats i ett regleringsbrev. Sombekant har det skett ett regeringsskifte.Anf. 27 ():Fru talman! Andemeningen i riksdagsbeslutet vari alla fall att om man placerar en verksamhet i enviss ort skall även chefen finnas där. Det har manhela tiden utgått ifrån. Även SGU har utgått ifråndetta, eftersom man har begärt anstånd för attplacera chefen i Malå.Det här är ytterligare ett steg i att avlöva Norrlandoch de verksamheter som har bedrivits i ,och i synnerhet i inland.Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! SGU skall bedriva verksamheten påeffektivaste möjliga sätt. Man skall ta till varaskattebetalarnas pengar. Om man inte anser behöver en hel chefstjänst i utan väljeren annan lösning är det enligt min uppfattning, medden målstyrning vi har, upp till SGU.Anf. 29 ():Fru talman! Detta senare kan jag varken bestridaeller godta, eftersom det är näringsministerns ordatt SGU uppfattar saken på det här sättet . Jagär litet förvånad över att man har kommit till denuppfattningen just nu sedan det blivit en nyregering.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på frågorna 1991/92:137 och 139 omSSABAnf. 30 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att förhindraatt köps upp av ett konkurrerande utländsktföretag som driver så länge som nuvarandeutrustning och tillgångar medger, för att därefterlägga ned verksamheten. harfrågat mig vilka garantier för sysselsättningen vidSSAB jag kommer att kräva vid en utförsäljning avföretaget. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.I regeringens proposition om privatisering avstatligt ägda företag (1991/92:69) som har regeringen bl.a.begärt bemyndigande att sälja aktier,delar av verksamheter inkl. fast egendom m.m. ivissa angivna statliga företag. Ett av de företag somanges är , , där staten förnärvarande äger . Syftet med det begärdabemyndigandet är att regeringen bör hamöjligheter att välja lämplig tidpunkt och attgenomföra försäljningarna i den takt som äraffärsmässigt fördelaktig.Vid val av köpare till de statligt ägda företagenanser jag generellt att de anställda och allmänhetenbör ges bred möjlighet att teckna aktier m.m.Vidare måste riktiga industriella lösningareftersträvas som på bästa sätt tillvaratar företagensutvecklingskraft och därmed ger tryggaarbetstillfällen. Det är också viktigt att företagetsägare känner ett engagemang för företagetsverksamhet.Vad gäller fråga kan jag konstateraatt är börsnoterat. Som börsnoteratföretag agerar efterföretagsekonomiska principer. Den bästa garantinför fortsatt verksamhet i företag är lönsamhet, godaindustriella förutsättningar och bra näringsklimat.Enligt min uppfattning medför statens delägandeinga fördelar för företagets utveckling ochöverlevnad. Snarare visar erfarenheten attexpansiva företag med staten som ägare i allmänhethaft svårare att erhålla finansiellt stöd från ägarnatill framtidsinriktade investeringar än privatägdaföretag.Som svar på fråga vill jagframhålla att inga företag kan lämna långsiktigagarantier för sysselsättningen i enmarknadsekonomi -- allra minst de statligt ägda.Men företag som kan agera efter normalaföretagsekonomiska principer har de bästaförutsättningarna att tillförsäkra sina anställda enanställningstrygghet på lång sikt. En överföring avde statligt ägda företagen till privat ägo är därförväsentlig för de enskilda företagens utveckling.Erfarenheter i andra länder har visat attprivatiserade företag i allmänhet har haft enväsentligt positivare utveckling sedan staten lämnatsin ägarroll.Om de försäljningar av aktier i svenska statligt ägdaföretag som regeringen föreslagit riksdagenkommer till stånd, kommer största möjliga hänsynatt tas för att finna en för varje företag lämpligägarstruktur.Anf. 31 ():Fru talman! Det är ju brukligt att man somfrågeställare tackar näringsministern för svaret. Jagskulle vilja uttrycka mig på ett annat sätt:Arbetarna och tjänstemännen vid i tackar för svaret. De haruppdragit åt mig att ställa den här frågan tillnäringsministern, och det är på deras vägnar somjag nu för den här debatten och diskussionen mednäringsministern.Jag är helt säker på att de som arbetar vidDomnarvets i inte är nöjda meddet här svaret. De minns stålkrisen för tiotalet årsedan. De vet vilka uppoffringar man har fått göraför att skapa den moderna stålindustri som i i form av . De minns hurskattebetalarna, dvs. de själva, fick vara med ochrusta upp och ta över detta företag ur resterna avdet privata stålbolag som skakades av krisen fördrygt . De har varit med om att byggaupp ett slagkraftigt och internationelltkonkurrenskraftigt företag.I dag möts de av beskedet att de återigen skallställas inför en situation där de skall säljas ut. Ja,näringsministern säger kanske inte säljas ut. Deerbjuds möjligheten att själva köpa företagettillsammans med alla andra. Detta är obegripligtför dem som arbetar vid Domnarvet. De ansernämligen att de redan har varit med och köptföretaget en gång. De är knappast intresserade avatt köpa en gång till. Var detta allt somnäringsministern hade att säga för att lugnastålverksarbetarna i Domnarvet?Anf. 32 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Låt mig börja med att säga att det finns enoro inom , inte minst inom i , föratt det nu finns en risk för att utländskastålintressen kan köpa uppproduktionsanläggningar och lägga ned dem utanhänsyn till sysselsättningen. Det finns en oro för attföretaget skall reas bort i en lågkonjunktur enbartav ideologiska skäl och utan hänsyn tillsamhällsintresset.Här har skattebetalarna investerat i , bl.a. iLuleå, och byggt upp en internationellt modernstålindustri som gett bra inkomster till statskassan.Nu löper den alltså risk att reas bort. Detta innebärnaturligtvis mycket stora problem försysselsättningen i den del av landet som har densämsta arbetsmarknaden.Statsrådet säger i svaret att erfarenheten i andraländer har visat att privatisering av företag iallmänhet spelat en positiv roll. Att det finns ettstatligt ägande i stålindustrin beror ju på att deprivata kapitalintressena på stålområdet inte harhaft intresse eller möjlighet att investera för attklara den utveckling som svensk stålindustri hargenomgått.Det är alltså inte en självklarhet i sig att staten ägerföretaget, utan det är en viktigt förutsättning för attvi över huvud taget skall ha en modern stålindustrii dag. Jag måste därför ställa en följdfråga: Anserinte näringsministern att de anställda ochskattebetalarna i övrigt har rätt att även ifortsättningen få del av det kapital som deinvesterat i ?Anf. 33 Näringsminister ():Fru talman! Jag noterar att vid den tidigaredelprivatiseringen, som skedde undersocialdemokratisk regim, tog en mycket stor andelav samtliga anställda i , såväl i somBorlänge, del i emissionen till marknaden. De blevdelägare i . Vi eftersträvar att finna de bästaindustriella lösningarna där den bästa utvecklingenför företagen kan förutses och där man ger de bästaförutsättningarna för att ta till vara potentialeninom svensk stålindustri. Vi tror att man gör detbättre i privat regi än statlig. Vi noterar självfalletatt de flesta, mest rationella och mestkonkurrenskraftiga stålföretagen i också ärprivatägda.Det har även diskuterats om det kan finnasutländska intressenter som ser som en så svårkonkurrent att man vill köpa upp företaget för attdelvis lägga ned anläggningar eller åtminstonevansköta dem, inte investera i dem och senare lägganed dem. Jag tror definitivt inte att marknadenfungerar på det sättet. Det gör den inte inomstålindustrin och det gör den inte inom övrigaindustriella verksamheter. Följden av det skulle bliatt alla företag tvingades vara statliga.Vi skall inte rea bort några företag. Vi skall se tillatt vi skapar starka industriella strukturer med godautvecklingskrafter som tar till vara potentialen iföretagen och säkrar en god utveckling för svenskindustri, och i synnerhet för svensk stålindustri.Anf. 34 ():Fru talman! I svaret har näringsministern intenärmare utvecklat skälen till varför man bör säljaut . Ett skäl anges dock. Det uppges attföretag som har staten som ägare i allmänhet harsvårare att erhålla finansiellt stöd från ägarna tillframtidsinriktade investeringar. De skulle ha störresådana svårigheter än privatägda företag. Det varverkligen ett sällsynt illa valt argument.Det var precis motsatsen som gällde den gången närstaten fick gå in. Staten fick ju gå in och ta över i enakut kris därför att de privata ägarna inte varberedda att -- för att tala med språkbruket i svaret --göra de framtidsinriktade investeringar somkrävdes för att bygga upp det konkurrenskraftigaoch slagkraftiga företag som är . Hurförklarar näringsministern den formuleringen iljuset av vad som faktiskt förekom sedanmitt i stålkrisen?Anf. 35 ():Fru talman! Det är viktigt att komma ihåg att allade, ibland våldsamma, strukturförändringarna iSSABs historia har skett i samråd med de anställda.De har funnits med i alla större förändringar. Dehar varit med och ställt upp på allarationaliseringsprogram som har skett. Det harvarit mycket besvärligt, eftersom det har inneburitatt ett antal har blivit övertaliga, men man har alltidkunnat se förutsättningarna för framtiden. Nuhänder någonting helt annat.Nu tar regeringen ett eget initiativ avgrundideologiska skäl. Man vill sälja ut, men intedärför att det är viktigt av företagsskäl att göra deti dag. Varför skall de anställda köpa något som deredan i dag äger?Anf. 36 Näringsminister ():Fru talman! Vi har angett skälen till varför vi villsälja ett antal statliga företag. Det är för att få enbredare ägandespridning och för att vi skall se tillatt statens olika roller separeras. Det gäller rollenatt ange ramarna för företagandet och rollen attdriva resp. företag. Vi har även angett de rentstatsfinansiella skälen att försöka använda statensförmögenhetsmassa på bästa sätt. Bara för att ettföretag har råkat bli statligt behöver det inte varadet för evärdlig framtid. Vi anser att man kananvända det på bättre sätt.Det var under borgerlig regering som Svenskt StålAB skapades. Man skapade en ny slagkraftigenighet där man , steg för steg, förstunder socialdemokratisk regim och sedan underborgerlig, försöker få tillbaka statens pengar ochåterföra företaget i privat ägo. Det är där det hörhemma, precis som vilket annat företag i vilkenannan bransch som helst. Stålindustrin är inteannorlunda än någon annan industrigren.Anf. 37 ():Fru talman! Jag noterar att näringsministern nuundviker att kommentera det faktiska förhållandetatt det var de privata ägarna som var oförmögna tillde framtidsinvesteringar som krävdes för drygt tioår sedan. I det här svaret finns inga sakliga skälangivna för att sälja ut . Så är det nog. Detfinns inga riktigt bra skäl. Vi har här att göra meden doktrin eller -- på enkel, vardaglig och hederligsvenska -- principrytteri. Man skall sälja därför tror att det är bra att sälja. Men dogmer ochprinciprytteri hör mycket illa samman med praktiskskötsel av företag. Det skall bedömas praktiskt frånfall till fall. Så var den statliga företagspolitikenuppbyggd under den socialdemokratiska regimen.Vår politik ligger fast där. Sakskälen saknas, herrnäringsminister. Det handlar om dogm ochprinciprytteri. Det är svaret på frågan.Anf. 38 ():Fru talman! Om det fanns sakliga skäl för attgöra stora struktureringar och om man av denanledningen behövde diskutera andra ägarformertror jag att vi kunde ställa upp på en helt annanform av diskussion i de här sammanhangen. Mendet är alltså helt av ideologiska skäl som regeringenvill göra den här utförsäljningen och den härprivatiseringen. Det är att spela medanställdastrygghet. Det är att spela med det kapital somskattebetalarna investerat i detta företag. Det finnsall anledning att värna om de investeringar som gervinst och återför pengar till statskassan i det härsammanhanget. Det finns ingen anledning att säljaut dem på lösa boliner. Det kan innebära att desnabbt kan komma i utländsk ägo. Då äventyrarman jobben i den landsdel där vi har de störstaproblemen på arbetsmarknaden.Anf. 39 Näringsminister ():Fru talman! Jag noterar att minasocialdemokratiska kolleger anser att statliga jobbskall vara tryggare än privata. Man skalluppenbarligen ställa andra krav på statliga företagän på motsvarande privata. Det bryter i så fallradikalt även mot tidigare socialdemokratiskpolitik. Där har man faktiskt varit med om attstatliga företag skall drivas på samma villkor sommotsvarande privata. Samma krav på lönsamhetoch samma krav på att man måste vara rationellskall ställas. Det är inte fråga om dogmer ochprinciprytteri. Det är däremot precis vad OddEngström ägnar sig åt. Det som är statligt skall tillvarje pris vara statligt.Vi vill tvärtom se till att vi använder statensförmögenhetsmassa där den kan användas på etteffektivare sätt. Om företagen skall skötas på exaktsamma sätt som motsvarande privata företag kande faktiskt lika gärna vara privata. Staten kan istället använda sin förmögenhetsmassa ochinvestera den i exempelvis infrastruktur. Det ärnationellt bra för hela den svenska industrinskonkurrenskraft. Det är detta vi har aviserat att vivill göra.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:149 om ASSIAnf. 40 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig varför jaginte är beredd att verka för att en oberoendekonsult får granska det ekonomiskabakgrundsmaterial som legat till grund förstyrelsens i beslut att avveckla enpappersmaskin vid pappersbruket i Karlsborg.Jag vill hänvisa till vad jag svarade på en fråga om pappersbruket iKarlsborg och vad jag i brev till den 15november svarat angående granskning av enoberoende utredare.Det är inte min uppgift att ta ställning till enoberoende konsult som efterfrågar.Jag anser fortfarande att det ankommer påledningen och styrelsen för AB StatensSkogsindustrier att besluta om den framtidautvecklingen av pappersbruket i Karlsborg.Då , som framställt frågan, anmält atthon var förhindrad att närvara vid sammanträdet,medgav talmannen att i ställetfick delta i överläggningen.Anf. 41 ():Fru talman! Jag får tacka näringsministern försvaret på frågan. Det är viktigt att man gårgrundligt till väga i sådana här sammanhang. Detfinns alltså flera uppgifter om möjligheten att drivaden här pappersmaskinen vidare. Det finnsskiljaktiga åsikter bland ekonomerna. Då bör manta chansen att viaPappersindustriarbetareförbundet låta alla demsom är kopplade till företaget få titta på den här, ursysselsättningssynpunkt, viktiga frågan.Den här pappersmaskinen representerar en mycketviktig del av utvecklingen vid bruket. Den harockså använts för att ta fram nya produkter. Därförär den mycket viktig i en sådan här produktion. Jaghar svårt att se varför man inte skulle låta en nyanalys på det här området ske. Det skulle kostaväldigt litet egentligen. Det är visserligen, somstatsrådet säger, en uppgift för ledning och styrelse,men det får aldrig vara så att ägaren frånsäger sigansvaret. Jag tycker att statsrådet här bör ge enindikation till företagsledningen att det kan varaviktigt att titta på detta. Det betyder mycket försysselsättningen och för brukets överlevnad.Anf. 42 Näringsminister ():Fru talman! Jag tror att den här frågan ärutomordentligt väl och grundligt utredd. Jag harpersonligen sett ett otal utredningar ochberäkningar på denna pappersmaskins eventuellalönsamhet. Enligt min uppfattning ankommer detpå ledningen och styrelsen att göra deutvärderingar som behöver göras. Jag vet att dethar gjorts ett mycket stort antal utredningar ochutvärderingar. Så länge jag har förtroende förstyrelsen och ledningen är det de som skall fällaavgörandet. De har utvärderingsansvaret och dehar utredningsansvaret. Jag har förtroende förledning och styrelse i ASSI.Anf. 43 ():Fru talman! Det gäller sysselsättningen på en ortsom har stora problem, därför tycker jag att manbör ta alla chanser att följa upp möjligheterna attdriva den här pappersmaskinen vidare. Man bör taalla chanser och titta om det finns andra vinklingaroch ekonomiska möjligheter att driva den vidare.Svenska Pappersindustriarbetareförbundet harekonomer som har tittat på detta och serframkomstmöjligheter. Därför tycker jag attägarna bör ta chansen och låta en oberoendekonsult granska företagets ekonomiska analys ochånyo försöka skatta möjligheterna att drivaproduktionen vidare.Anf. 44 Näringsminister ():Fru talman! Att utreda kostar pengar, inte självautredningen men tiden som utredningen tar då mangör förluster. Om vi skulle använda den metodenskulle vi överpröva varje beslut i varje företag somskulle medföra personalinskränkningar. Det ärtotalt orimligt att regering och riksdag skall göradetta. Det måste vara styrelser och ledningar somgör den här utvärderingen. Om man kan finna enköpare till anläggningarna i och omnågon anser sig kunna driva dem med lönsamhet ärjag fullständigt övertygad om att är beredd attavyttra dessa.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på frågorna 1991/92:172 och 185 omvalsverksproduktionen i LuleåAnf. 45 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migom jag är beredd att vidta åtgärder för att säkravalsverksproduktionen i . harfrågat mig om jag avser att vidta några åtgärder föratt förhindra att vidareförädlingen av stålämnen iLuleå försvinner. Jag besvarar frågorna i ettsammanhang.Jag har i olika sammanhang sagt att det ankommerpå företagens ledningar och styrelser att besluta omden framtida inriktningen och utvecklingen avverksamheten. Jag ser inte heller i det nu aktuellafallet någon anledning att ingripa i dennabeslutsordning.Anf. 46 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaretpå frågan.Ovako har skjutit upp sitt beslutom Profilers framtid till , men risken äratt ägaren, SKF, då fattar ett beslut som innebär attde 600 anställda presenteras en julklapp som de intekommer att glömma i första taget. Att sparka ut 600personer i arbetslöshet på en vikandearbetsmarknad där arbetslösheten nu snabbtnärmar sig är oansvarigt.Ovako ägs av , som ju är en stor koncern ochsom i detta ärende har ett mycket stort ansvar förutvecklingen vid Profiler i . Men detbetyder inte att landets regering kan undgå att tasitt ansvar, att ta kontakt med parterna ochdiskutera olika möjligheter till omstrukturering avverksamheten. Det här är naturligtvis en viktigfråga i första hand för SKF, men det måste ocksåvara ett viktigt ansvar för näringsministern atttrycka på de olika aktörerna och åstadkomma envettig lösning. Parterna är främst och OvakoProfiler, dvs. SKF.Jag måste ånyo fråga om statsrådet inte är bereddatt ta det ansvaret, dvs. att trycka på parterna. Dethär är ett väldigt viktigt läge med tanke på deproblem som finns på arbetsmarknaden där uppe.Här handlar det om 600 personer och iförlängningen om 2 000--3 000 människors jobb i enregion som , som alltså nu har stora problem.Anf. 47 ():Fru talman! Jag får också tacka för svaret.Ovako har av många ansetts vara en braarbetsgivare i , inte minst därför att man harsatsat bortåt en halv miljard i en ny skänkugn, imodernisering av strängjutning och i flyttning avrälsverket från . Investeringar av detslaget -- i vidareförädling -- bör rimligen varagrundade på långsiktiga bedömningar och inte påkortsiktiga spekulationer. Därför ger hotet omnedläggning av Profiler på grund av kortsiktigaförluster, som hänger ihop med de storainvesteringar som man har gjort, ett oseriöstintryck och ändrar den uppfattning som man i Luleåhar haft om . Det stärker inte precisanseendet hos den privata delen av stålindustrin.Om denna vidareförädling i faller tapparSSAB givetvis en stor ämneskund. Skulle detta ledatill att får problem och att man går över mer skrotbaserad ämnesframställning ute iEuropa kan i sin tur, och då främstMalmbergsgruvan, få problem.Industriministern kunde ha sagt ungefär så här:Den situation som utvecklas är mycket allvarlig,inte minst för en landsända med stor arbetslöshet.Jag är beredd att göra vad jag kan för attstålbranschen i skall klara sig genomlågkonjunkturen och stå stark när konjunkturenvänder uppåt.