prot · GE09112 · 1991-05-15 00:00:00 — Jag kan baranotera att sjönk koantalet iNorrland nötkreatur totalt med 13 %samt att åkerarealen minskade med 7 %.Jordbruket i norra har utvecklats liksom ilandet i övrigt: det har minskat. Den här tendensenkommer att förvärras om man inte gör någonting åtdet.Man kan gå vidare och titta på vad vi gjorde förraåret. I betänkandet om den nya jordbrukspolitiken,JoU25, tog vi upp de här frågorna och slog fast attett prisfall som skulle kunna bli effekten av denbeslutade avregleringen inte skulle få slå igenom inorra i någon nämnvärd omfattning. Manskulle alltså inte tillåta -- som det uttalades iregeringens proposition -- att lönsamheten ijordbruket i norra sjönk under ''dagensnivå''. Detta har man inte följt upp från regeringen,utan man bortser från formuleringen ''dagens nivå''och säger i stället att man inte skall tillåtalönsamheten att sjunka nämnvärt under vad den ärvid ingången av det nya systemet den 1 juli 1991.Då måste vi beakta att -- fråndet som var ''dagens nivå'' till --har lönsamheten i det norrländska jordbruketsjunkit med i den s.k.täckningsgraden; från till . Dettager man ingen kompensation för.Jag vill yrka bifall till reservation 6 -- som tar uppprincipen att dagens nivå skall avse den dag när vifattade beslut i och inte någon senaredag -- och till reservation 5, som behandlaranslagsbeloppet, med krav på en uppräkning med128 milj.kr. utöver regeringens förslag. I utskottetlade vi på 34 miljoner, men det var bara för att fulltut kompensera effekten av avskaffandet avtvåprissystemet på mjölken. Vi lade egentligen intepå någonting för att kompensera kostnadsökningenoch lönsamhetsförsämringen i det norrländskajordbruket.Jag vill i detta sammanhang också ta upp frågan omstödområdesindelningen. Det har gjortsutredningar av olika slag; en somaldrig togs upp i sammanhanget, eftersom manskulle se över frågan ytterligare, och en senare omen längre gående förändring av stödområdena.Dess bättre har inte regeringen lagt något förslag ienlighet med den senare utredningen. Fråncenterpartiets sida yrkar vi att den tidigareutredningens förslag om att flytta vissa socknar ochkommuner i och nuskall komma till stånd. Detta är frågor som vi iriksdagen egentligen inte har möjlighet att bereda idetalj. Det måste myndigheten göra. Det harmyndigheten gjort. När den stora förändringen intekom till stånd bör vi ta konsekvensen av detta ochgenomföra den här förändringen som är bearbetadtidigare i jordbruksnämnden.Herr talman! Det är tråkigt att det inte har gått attfå ett större stöd för våra synpunkter ijordbruksutskottet inför den här behandlingen. Jagvet att det finns partier som t.o.m. har yrkat påhögre belopp än . Jag vill gärnanämna att beloppet 128 milj.kr. är uträknat så ändå förutsätter en 5-procentig nedgång iproduktionen . Det ärnaturligtvis i strid med vad vi önskar och med vadjag har sagt om att vi inte skall tillåta någonytterligare nedgång. Men den fördapolitiken är av den karaktären att det inte går attbromsa upp . Därför har viansett att vi kan, liksom regeringen, räkna med attdet blir den här nedgången. Skulle den inte kommatill stånd, krävs det ett belopp som sannolikt ärungefär 50 miljoner högre. Om det skulle behövasfår det väl också tillskjutas i så fall.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till de härfyra reservationerna och i övrigt till hemställan iutskottets betänkande.Anf. 98 ():Herr talman! När man funderar litet grand kringfrågor rörande jordbruket i de norra delarna avlandet blir det ganska uppenbart att vi inte behöveren jordbrukspolitik i det här landet. Vi behöverflera sorters jordbrukspolitik, eftersom vi har heltolika jordbruk med helt olika problem i skilda delarav landet.Medan vi i den stora diskussionen om jordbrukettalar om överproduktion och ibland också om förhög användning av t.ex. handelsgödsel ochbekämpningsmedel som problem som måsteåtgärdas, är situationen en helt annan när det gällerjordbruket inom det s.k. stödområdet. Där finnsdet visserligen fortfarande mångajordbruksföretag, men de är små, mycket små, ochde är i stor utsträckning glesbygdsföretag. De harinte den här omfattande användningen avbekämpningsmedel och handelsgödsel som mankanske har i de södra delarna av landet. De har enhelt annan situation och även delvis en annaninriktning på vad man producerar. De är också imycket högre grad än jordbruken i de södra delarnaav landet av mycket stor betydelse förinfrastrukturen, skulle jag vilja påstå. De är det nutyvärr ganska grovmaskiga nät som hållerlandsbygden levande.De problem som man dras med är långatransportvägar och långa avstånd, som också gerhögre kostnader i produktionen. Det har funnits,åtminstone i ord, en stor enighet här i omatt det är extra viktigt att bevara jordbruket inomdet s.k. stödområdet. Vi vill inte se någonminskning av omfattningen i de här områdena,snarare tvärtom. Vi skulle inte ha något emot enökning, eftersom de här regionerna inte ens ärsjälvförsörjande när det gäller många viktigaprodukter från jordbruket.Det finns uppenbarligen delade meningar om hursamhällets stöd skall utformas för att kunna bidratill att upprätthålla jordbruket i de här delarna avlandet. Den stödutformning som vi nu har grundarsig på den tidigare jordbrukspolitik som vi hade förhela landet. Det är ett system. Man behöver baraläsa betänkandet och det underliggande materialetför att se att det här stödet har fått ett oerhörtinvecklat, svårhanterligt och svårbegripligt system.Därför är det enligt min mening mycket bra attutskottet nu säger att en arbetsgrupp skall se överhur stödet i fortsättningen skall vara utformat. Mankan ju hoppas att det kommer att bidra till att vislipper den här typen av diskussioner. Jag tror attdet beror på, här vill jag gärna instämma med KarlErik , att man lovar sådant som man sedaninte kan hålla. De beror också på att det är svårt attse igenom det här systemet och se hur det skall varautformat. Det är bra om vi slipper den här typen avdiskussioner, där vi skall sitta och nagelfara ochanalysera meningar och försöka definiera vad vilade för innebörd i det ena eller det andra ordet ochvad detta betyder översatt i kronor och ören.Om vi är överens i sak om att jordbruket i de härdelarna av landet måste bevaras och att situationendessutom är mycket hotfull, eftersom vi kan se enfortsatt nedgång trots alla vackra ord och löftenfrån den här församlingen, borde det inte varaintressant att sitta och vända och vrida på meningaroch hitta olika ord i den ena eller andra riktningen.Det intressanta borde vara att vi sade: ''Hur skall vidå bära oss åt för att uppnå det målet? Hur skall vigöra för att se till att jordbruket kan vara kvar ochatt vi kan ha kvar ett livaktigt jordbruk inomstödområdet?'' Därför tror jag att det är bra om vikan hitta en konstruktion som är enklare.Det finns också en lång rad andra skäl som gör detnödvändigt att se över även formerna för stödet tillNorrlandsjordbruket, bl.a. den internationellaanpassningsprocess som vi nu befinner oss i. Detgäller t.ex. GATT-förhandlingarna, som vi nu vetinte kommer att leda till några särskilt snabbaresultat. Det gäller även anpassningen till EG, bådeden kortsiktiga anpassning som har att göra meddet som diskuteras mycket intensivt ,och den nu allt tydligare ambitionen att Sverigeskall bli medlem i EG. Det har vi i vänsterpartietmotsatt oss. Det är utan tvivel av största vikt i dethär sammanhanget att vi funderar över vad detkommer att få för konsekvenser, särskilt förjordbruket inom vårt stödområde. Någon sådananalys har vi ännu inte sett till. Det är brådskandenu, eftersom den här anpassningsprocessenforceras fram. Den skall ske i så oerhört snabb takt.Därför välkomnar vi den här arbetsgruppen. Vihade ju också i vår motion tagit upp krav om att denskulle tillsättas.Det finns en sak som däremot inte berörs i den härpropositionen. Det är frågan om de direktbidragsom infördes i samband med att GATT-diskussionerna var som mest aktuella och när mantrodde att de skulle leda till snabbt resultat. Då villeregeringen gärna visa och leva upp till de ingångnaGATT-avtalen om att här inte skulle ske någonutökning av prisstödet. Då konstrueradesdirektbidragen som en nödlösning som vi ivänsterpartiet var emot. Vi var emot den därför attvi misstänkte att det skulle kunna bli en nödlösningsom vi fick dras med, och får vi dras med den.Den är naturligtvis också av betydelse förjordbruket inom stödområdet. När vi diskuteradeden här propositionen sades det ganska uttalat frånregeringen att vi naturligtvis skulle återkomma tillden här frågan i samband med diskussionen omlivsmedelspolitiken längre fram i vår. Eftersom vinu har fått den propositionen vet vi att det blevingenting av detta. Det kom ingen diskussion ochregeringen vill i varje fall inte ha någon diskussionom direktbidragen i det sammanhanget heller.Jag tycker att det är särskilt angeläget att tala omdirektbidragens utformning när det gällerstödområdet. Jag skulle gärna vilja hänvisa till ettcitat från propositionen som finns i det härbetänkandet. Där står det: ''Enligtjordbruksministern bör ett regionalpolitisktmotiverat prisstöd, till en avgränsad del av landeteller en begränsad produktion, kunna tillhöra denkategori som inte omfattas av åtaganden omneddragningar enligt . ''Det tycker jag är någonting som kan vara värt atttänka på när vi diskuterar direktbidragen. Motbakgrund av att vi inte vill ha någon minskadproduktion i de här delarna av landet finns det allanledning att fundera över om vi, när det gäller dendelen av jordbrukspolitiken, kan få en utformningsom bättre gagnar ett bevarat och utvecklatjordbruk inom stödområdet.Inte heller lyckades utskottet den här gången fattanågot beslut om områdesindelningen. Vi har frånvänsterpartiets sida motionerat om samma förslagsom också har tagit upp, att denförändring som jordbruksnämnden föreslog förflera år sedan skall genomföras, vilket innebär atten del områden i Bergslagen kommer att lyftas uppi högre stödområdesgruppering. Vi tycker att det ärbeklagligt, dels naturligtvis att det inte gjordesförsta gången förslaget fördes fram, dels att detännu inte har skett.Det kommer att dröja innan vi har fått klart för osshur vi vill att det regionalpolitiskt utformade stödetskall se ut , och det är beklagligt att deområden som enligt den administrativagenomgången uppenbarligen skulle flyttas upp intekommer att bli uppflyttade utan får ligga kvar ilägre grupperingar.Vi hade från sida motionerat om enmycket högre uppräkning av stödet än den sompropositionen föreslog och den som också blevutskottets beslut. Jag vill gärna säga här att denenda anledningen till att jag inte har reserverat migtill förmån för det yrkande som vi hade, somuppgick till 170 milj.kr., var att jag inte ville riskeraden ändå ganska sköra majoritet som fanns iutskottet för den höjning på 34 miljoner som trotsallt gjordes och som faktiskt är att föredra framfören helt utebliven höjning.Men självklart hade vi från sidamycket mycket hellre sett en höjning som hadevarit större och som hade stått i någon samklangmed det som med sådansjälvklarhet uttalade om det norrländskajordbruket. Jag beklagar verkligen att vi inte iutskottshanteringen kunde komma längre. Det ärnaturligtvis en oerhört viktig ekonomisk fråga förjordbruket i de här delarna av landet, men det ärnågonting mycket mer än en ekonomisk fråga. Dethandlar också om att vi från sida faktiskthar gått ut och sagt: Ni behöver inte vara oroliga!Vi garanterar er att det finns en total politiskenighet och att vi skall stå upp förNorrlandsjordbruket.Sedan gör vi inte det. Vi bidrar verkligen till attskapa ett misstroende mot politiker och mot politiköver huvud taget, som jag tycker är mycket mycketoroväckande.Jag vill med det, herr talman, säga att vi frånvänsterpartiets sida står bakom de reservationersom vi har till betänkandet, men jag vill särskiltyrka bifall till reservation nr 4.Anf. 99 ():Herr talman! läste jag i enNorrlandstidning att det var bara sombrydde sig om Norrlandsjordbruket, därför att manhade kunnat konstatera att det var bara centernsom hade reserverat sig mot jordbruksutskottetsbeslut angående Norrlandsstödet. Jag är av denuppfattningen att hade vi andra gjort likadant somcentern, hade det inte blivit någon höjning avbidraget över huvud taget. Man hade snarareriskerat att stödet legat kvar på den nivå somregeringen hade bestämt sig för.Vi hade i vår motion yrkat på 130 miljoner utöverregeringens förslag. Vi fick inte majoritet för detta.34 miljoner kanske inte är speciellt mycket pengar,men det är i alla fall mer än det som ursprungligenföreslogs. Förhoppningsvis kan det innebära att dettillförs en del optimism i Norrlandsjordbruket, såatt man där vågar och orkar jobba vidare.Herr talman! Minns ni kampanjen ''Hela Sverigeskall leva'' ? Då var det optimismoch arbetsglädje ute på landsbygden. Man intaladesig hopp och förtröstan om att nu skulle manverkligen kunna åstadkomma någonting. Idéernasprudlade och kreativiteten var stor. om livsmedelspolitiken somträffades har verkligen inte bidragit till attkreativiteten och arbetslusten har fortsatt. Nupratar man, precis som gjorde härnyss, om problemen i stället för om möjligheterna.Och visst har vi problem framför oss. Framför allthar vi det på den landskapsvårdande sidan. Vikommer att få mängder med granskog, och vikommer inte att lämna över till kommandegenerationer det öppna landskap och detkulturlandskap som vi väl alla ser som en tillgång idet här landet.Miljöpartiet de grönas uppfattning var att vi i ställetborde ha utnyttjat möjligheten som vi hade att draner på jordbruksproduktionen till ett merekologiskt jordbruk. Då hade vi fått chansen att hakvar det öppna landskapet och också ha kvar denberedskap som det faktiskt är att ha öppnalandskap med ordningsmöjligheter i krissituationeroch vid eventuella kommande ekologiskakatastrofer.Det norrländska jordbruket är urlandskapsvårdande synpunkt en enorm tillgång.Det finns väl ingenstans man kan hitta sådanaunderbart vackra bygder som man hittar i detnorrländska jordbruket, med en mångfald avbiologiskt liv som skiljer sig mycket från det somfinns i den södra delen av landet. Det är därför somvi verkligen måste se till att satsa på att detnorrländska jordbruket kan leva vidare och fåresurser att jobba utan att bli utkonkurrerat avimporten.Den nya idé som har kommit från regeringskanslietom att sänka vårt gränsskydd i ett för jordbruketväldigt instabilt läge uppfattar många aktivajordbrukare som ett hot och funderar naturligtvispå att lägga av, nu när de verkligen behöver allenergi för att orka jobba vidare. Enkonsekvensanalys av effekterna borde vi ha sett tillinnan sådana här förslag kom.Vi har i det här betänkandet i allmänhet nöjt ossmed att avge särskilda yttranden, men vi har enreservation, nr 2, om fäbodbruket. Det är en urkultur- och arbetssynpunkt mycket intressantbruksform, och vi borde på alla vis se till att den kanleva vidare.Anf. 100 () replik:Herr talman! gjorde nu enutvikning till den stora livsmedelspolitiskaförändring som beslutade om förra året.Jag vill gärna säga att jag delar inte hennesuppfattning om hur det ser ut ute i landet. Det finnsväldigt mycket kreativitet, nytänkande och positivanda också ute bland bönderna. Jag tror attMarianne har fallit offer litet grand förbilden av bönderna som LRF älskar att måla upp,den utrotningshotade arten med keps. Jag är inte såsäker på att man gör det svenska jordbruket ellerde svenska bönderna någon större tjänst genom attständigt måla upp överdrivna hotbilder.Det är faktiskt så att det finns en framtid för detsvenska jordbruket. Det finns problem ochsvårigheter, särskilt, skulle jag vilja säga, inomstödområdet, eftersom det faktiskt inte utansamhällets aktiva stöd kan leva kvar ett jordbruk ide områdena av landet. Det är naturligtvis problemoch svårigheter, men de är inte oöverstigliga.Det som är svårt i det här sammanhanget är denpolitiska kortsiktigheten, att man går ut och lovarstort för att i nästa sekund svika sina löften. Det ärdet som skapar mycket stora problem, inte brist påkreativitet eller företagsamhet bland de svenskabönderna -- det vill jag absolut vända mig emot.Jag vill gärna också säga att jag faktiskt tror att detfinns en framtid för jordbruket inom stödområdet.Jag är övertygad om att vi kommer att kunna skapabättre former för det framtida samhällsstödet tilldet norrländska jordbruket och jordbruket inomövriga delar av stödområdet, så att vi slipper dentypen av krångliga och svårbegripliga diskussioneroch ständiga begreppsdefinitioner, som vi nutvingas hålla på med. Därför tycker jag trots allt attdet är bra med den arbetsgrupp som skall tillsättas.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Det var ju bra att jag fick AnnikaÅhnberg att ändra uppfattning i frågan ompessimism och optimism -- jag tyckte att Annikatalade om just problemen i sin inledning; honradade där upp en lång rad problem.Visst finns det en stor oro, men det är klart att detfinns en arbetslust -- det har det alltid funnits på densvenska landsbygden. Den finns fortfarande kvar,men, som sade, är det inte så enkelt när detkommer motsägelsefulla direktiv och man inte vetvad som skall gälla. Alla är väl medvetna om atttolkningen av det beslut som fattade intevar så alldeles enkel.Anf. 102 ():Herr talman! I jordbruksutskottets betänkandeJoU27 behandlas regeringens proposition1990/91:99 om stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra har behandlat 50 motioner. De flestapartier har ansträngt sig och kompromissat för attnå en enig uppfattning om synen påNorrlandsstödet, dock inte , som avegoistiska eller andra skäl reserverat sig på någraviktiga punkter.I reservation 1, Allmänna utgångspunkter förstödet till jordbruket i norra , föreslårcenterpartiet att jordbruksproduktionen i norraSverige skall tillåtas öka och att ytterligareminskningar av produktion och åkerareal inte skalltillåtas.Det särskilda prisstödet till norra infördes1971 på förslag av den socialdemokratiskaregeringen.Bakgrunden var bl.a. avfolkningen av Norrlandsinland. Denna process har fortsatt.Produktionsnivån i norra har dock kunnatupprätthållas. Men har jordbruket iinlandet och i glesbygder lagts ned.Jordbruket har i stället koncentrerats till kusten ochde bättre jordbruksmarker som finns i anslutningtill större samhällen i inlandet. Merparten av stödethar därför hamnat hos större producenter iproduktionsområden med de bästa naturligaförutsättningarna.Därför har vi i den nya politiken valt att kombineradagens särskilda prisstöd med andra riktadeåtgärder, vilka bättre når jordbruket i glesbygd ochinland och därmed stärker jordbruket i norraSverige.En avstämning av merkostnader skall nu ske engång . För att upprätthålla lönsamheten ijordbruket i norra undantar vi därmed iprincip den produktionsanpassning som följer avden tidigare beslutade livsmedelspolitiskareformen.Jag vill erinra om att i samband med detlivsmedelspolitiska beslutet, på förslag avutskottet, beslutade om en uppföljning under två årav det s.k. åtgärdsprogrammet för jordbruket inorra . För detta ändamål anvisades 50milj.kr. för /91. beslutaderiksdagen om ytterligare 50 milj.kr. för budgetåret1991/92.I förra årets livsmedelspolitiska beslut höjdes ko-bidraget med 600 milj.kr. utöver regeringensförslag, vilket innebär att jordbruket inomstödområdet får en ökning med ca 115 milj.kr.Genom beslut om regionspolitiken år1990 tillkommer 100 milj.kr. i glesbygdsstöd, vilketföreträdesvis skall gå till jordbruket. Vi skall inteheller glömma det ökade stödet till det öppnalandskapet. Här är naturligtvis ett viktigtinstrument.Utskottsmajoriteten anser att dessa riktadeåtgärder också bidrar till en regional utjämning avsysselsättning och välfärd och en bättre avvägningmellan kustområdet och inland. Med detanförda yrkar jag avslag på reservation nr1, som i sig var mycket allmän.I reservation 2 tar upp frågan om etthöjt NOLA-bidrag till fäbodbruket.Under föregående behandladekulturutskottet frågor om bevarandet avfäbodbruket. Utskottet framhöll att fäbodkulturenär en väsentlig del av vårt kulturarv. Som ocksåframgår av kulturutskottets betänkande har fråganuppmärksammats av olika myndigheter ochorganisationer.Jag vill erinra om att vi i samband med beslutet omlivsmedelspolitiken höjde anslaget till NOLA-stödet med 550 milj.kr. Utskottsmajoriteten ärdärför inte i detta sammanhang beredd att föreslåett förhöjt NOLA-stöd. Jag yrkar avslag påreservation nr 2.I reservation 3 från och reservation 4från föreslås ändringar istödområdesindelningen. Jordbruksministern har ipropositionen redovisat de kriterier som på förslagav jordbruksnämnden bör utgöra utgångspunkt fören framtida stödområdesindelning.Utskottsmajoriteten har beträffande förslagetingen annan uppfattning än jordbruksministern.Det främsta skälet är att vi bör avvaktaförhandlingarna inom . Utfallet av dessaförhandlingar kan ha en stor betydelse för denframtida utformningen av stödet till norra en eventuell svensk EG-anslutning kommerförmodligen att ändra förutsättningarna förregionalpolitiskt motiverade stöd.Den internationella utvecklingen bör enligtutskottsmajoritetens mening avvaktas innan störreeller principiellt viktiga förändringar genomförs.Vi förutsätter dock att regeringen vid lämpligtidpunkt återkommer i frågan.Med det anförda yrkar jag avslag påreservationerna 3 och 4.Herr talman! I reservationerna 5 och 6 tas frågorupp om anslaget till stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra samtutgångspunkten för stödet efter budgetåret1991/92.När det gäller utgångspunkten förkostnadstäckningsgraden hävdar ensidigtatt den skall utgå /90.Övriga partier gör här en annan tolkning, nämligenatt lönsamheten inte tillåts sjunka nämnvärt undernivån , då vi med stort stödbeslutade om den nya livsmedelspolitiken.Utskottsmajoriteten ansluter sig tilljordbruksministerns förslag om att stödnivånräknas upp . Detta motsvararjordbruksnämndens förslag till ökning avmerkostnaderna under motsvarande tid.När det gäller slopandet av tvåprissystem föreslårjordbruksministern att en kompensation på 5 %skall utgå, vilket motsvarar 34 milj.kr.Utskottet anser dock att lönsamhetsförsämringentill en del kan hänföras till tvåprissystemetsavskaffande och i sin helhet bör kompenseras. Somkompensation för denna effekt föreslår utskottetsåledes en extra uppräkning av prisstödet för mjölkmed till 68 milj.kr. Denna höjningbör i sin helhet tillfalla mjölkproducenterna ochhöja pristillägget på mjölk.Detta innebär att utskottet förordar en uppräkningav stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin inorra med 34 milj.kr. utöver regeringensförslag på sammanlagt 839 milj.kr. Med dettakraftiga stöd för jordbruket i norra tordetäckningsgraden höjas till upp emot . Vi har enkänsla av att stödet kommer att uppskattas i norraSverige. var stödet till jordbruket i norraSverige ca 200 milj.kr. Vi har höjt stödettill nära 900 milj.kr. Det är alltså en kraftigförbättring av möjligheterna att bevara jordbruketi norr. Jag yrkar härmed avslag på samtligareservationer.I bl.a. två motioner, Jo130 från ochJo132 , föreslås att stödet tilljordbruksproduktionen i norra bör bliföremål för en förutsättningslös ochgenomgripande översyn. Översynen börgenomföras av en arbetsgrupp med parlamentarisksammansättning. Utskottet tillstyrker motionernaoch föreslår att som sin mening gerregeringen detta till känna.Jag yrkar, herr talman, bifall till utskottetshemställan i jordbruksutskottets betänkande 27.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag är mycketförvånad över sätt att börja sittanförande, med att misstänka att det skulle varaegoism som drev till att kräva att vi skallleva upp till det beslut vi har fattat. Jagtycker att skall ta och fråga denorrländska bönderna om det är egoism att se tillatt de får den del av de medel som vi har sagt att viskall betala.I anslutning till detta vill jag ta upp det som IngeCarlsson sade om utgångspunkten för stödet.