prot · GE0950 · 1991-01-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:50Onsdagen den 16 januariKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 januari.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:K18--K21 till konstitutionsutskottetMeddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att utrikesutskottetsbetänkanden UU9, UU10 och UU5 skulle avgörasi ett sammanhang efter avslutad debatt.3 § Nordiskt samarbeteFöredrogsutrikesutskottets betänkande1990/91:UU9 Nordiskt samarbete (redog.1990/91:4).Anf. 1 ():Herr talman! Den här morgonen känns det litetspeciellt att stå och diskutera nordiskt samarbete.Oron i världen har ju ökat, och vi känner väl alla endjup oro inför det som händer.Det nordiska samarbetet har alltid varit satt litet påundantag i svenskt riksdagsarbete. Man får nästanta i för att få upp de nordiska frågorna pådagordningen och få dem att anses viktiga ochintressanta. Det är ju så att samarbetet med våragrannländer är otroligt viktigt, eftersom vitillsammans blir så mycket starkare och kan uträttaså mycket mer.I det nordiska samarbetet har de frågor som man anser inte skall diskuterasi , de som egentligen hör tillutrikespolitiken, varit de stora frågorna. Det gällerdet europeiska samarbetet och samarbetet med debaltiska staterna. Det hade varit mycketintressantare att stå här om hadeerkänt de baltiska staterna som fria stater. Detkänns litet beklämmande att så inte blev fallet närfrågan var uppe till diskussion. Men än finns detfaktiskt möjlighet för regeringen att gå tillhandling.Om det nordiska samarbetet skall fungera behövsdet mer kraft och entusiasm. Vi har bl.a. föreslagitdirektval till . När rådet behandladedetta sade man att det var politiskt ointressant ochvägrade att över huvud taget ta upp frågan i denkommitté som jobbade med det nordiskaförändringsarbetet. Jag tycker att det är litetmärkvärdigt. Varför skulle det vara politisktointressant? Det kan ju naturligtvis vara så att desom nu sitter i inte får sitta kvar om man har direktval. Men för detnordiska samarbetet kan det knappast varaointressant, utan faktiskt väldigt intressant omfrågan om direktval kommer upp och blir såvärdefull att de nordiska länderna går till val på denfrågan.Ett annat skäl till att det inte skulle vara bra meddirektval var att det då inte skulle bliparlamentariker som satt i som skullevara med i det nordiska samarbetet. Det är ju inteheller något skäl. Om partierna vill nominerakandidater som sitter i går det ju mycketbra att göra det även om det är fråga om direktval.Vi har heller inte märkt att vi 20 ledamöter här i riksdagsarbetet haft så storkraft när det gällt att föra de nordiska frågorna.Frågan om kärnvapenfri zon är också en viktigfråga som jag tycker att det nordiska samarbetetborde ta tag i betydligt starkare och verkligenförsöka säga ifrån. har i en rapportvisat att det finns gott om kärnvapenbestyckadefartyg i våra kustvatten. Varför skulle inte vi iSverige kunna göra som och säga ifrånatt vi inte vill ha fartygen? Det är dags att vi handlaroch visar vad vi vill när det gäller fredsfrågorna.När det gäller miljöfrågorna har ju utrikesutskottetbl.a. sagt att skulle kunna vara drivande iett europeiskt samarbete och att det skulle vara braför det europeiska samarbetet om de nordiskaländerna kom in i EG. Tyvärr upplever jag inte attmiljöfrågorna har haft särskilt stor framgång i detnordiska samarbetet. Det har inte varit denradikalism som faktiskt hade behövts för attåstadkomma de radikala beslut på miljösidan somär nödvändiga för att man skall kunna ta itumed de övergripande frågorna.Jag tror att om vi över huvud taget skall kunnaåstadkomma något i ett mer globalt och störresammanhang måste vi också driva på myckethårdare i vårt närområde -- i vårt nordiskasamarbete -- för att åstadkomma någonting.Annars hamnar vi i den situationen att vi inte ärsärskilt drivande.Jag upplever ändå det nordiska samarbetet somotroligt positivt. Jag tror att om vi alla hjälps åt ochdriver de nordiska frågorna framåt kan viåstadkomma mycket i det nordiska samarbetet. Jagär litet orolig över att man börjar skära i dennordiska budgeten och drar ner på framför alltkultur-, utbildnings- och forskningssidan, där vi,om vi samarbetar, klarar av att göra mycket mer änvad vi gör själva.Det är otroligt viktigt att de små institutionerna fårresurser att arbeta fram bra förslag, att de hararbetsmiljöer som är bra för att utveckla detnordiska samarbetet och att de också kan jobbamed de smala frågor som det oftast är fråga om påde nordiska institutionerna.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till våratre reservationer: reservationerna 1, 2 och 3 ibetänkandet.Anf. 2 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu behandlargäller dels svenska delegationsberättelse, dels ett antal motioner som har väcktsom det nordiska samarbetet.När det gäller berättelsen vill utrikesutskottet,, konstatera att Nordiska rådetsverksamhet är omfattande. De frågor manbehandlar är angelägna och kompletterar på ettkonstruktivt sätt det arbete som sker i de nordiskaländernas folkvalda församlingar. Samarbetet pådet nordiska området utgör också ett värdefulltkomplement till de europeiskaintegrationssträvandena.Utskottet anser det angeläget att påpeka att detnordiska samarbetet, som det bl.a. tar sig uttryck , bör avspegla den snabbautveckling som sker i . De mål församarbete som vid upprepade tillfällen har uttalatsi rådet får inte uppnås genom att utvecklingen i detövriga tvingar fram en ökande takt i rådetsställningstaganden, utan det är viktigt att rådet haren god framförhållning för att kunna ta till vara denordiska intressena i det integrerade , där juNorden utgör en naturlig del.Utrikesutskottet vill också framhålla att det är avvikt att de möjligheter till framtida konstruktivasamarbetsformer som kan finnas i förhållandet tillCentral- och också bör utnyttjas inomramen för det nordiska samarbetet. Nyasamarbetsformer för länderna kring kanhär komma att få en framträdande plats. Det gällerinte minst miljöfrågorna som kommer att kräva nyasamarbetsformer och intensiva diskussioner övernationsgränserna.När det gäller den reservation som harom miljöfrågor i kan man konstatera är mycket aktivt på miljöområdet.Det sade också . Social- ochmiljöutskottet har ägnat stor uppmärksamhet åtmiljöfrågorna. Man har bl.a. haft att ta ställning tilltre omfattande handlingsplaner på miljöområdet.Dessa har gällt havs- och luftföroreningar, renareteknologi, avfall och återvinning.Frågan om formerna för det nordiska samarbetetmed länderna kring , som också berörs ireservationen, har en hög prioritet i rådets arbete.Därför anser utrikesutskottet att den ambitionsnivåsom finns på miljöområdet tillgodoser de krav sommiljöpartiet för fram i sin reservation.När det gäller frågan om direktval till konstaterar utskottet att frågan harbehandlats av rådets juridiska utskott och att mandär avslog förslaget. Det är en generell uppfattningatt det är värdefullt och en styrka om medlemmarnai , liksom medlemmarna iEuroparådet, har säte i sina hemländers parlament.Rådet har ju endast rådgivande funktioner, och detsamband som finns med de nordiskaparlamenten är onekligen viktigt för rådetsinflytande.När det gäller frågan om en kärnvapenfri zon iÖstersjöområdet gjordes ett medlemsförslag att ministerrådet skulle tillsätta enparlamentarisk nordisk kommission för att belysafrågan. Rådets ekonomiska utskott avstyrkteförslaget och konstaterade i sitt betänkande att detfinns en parlamentarisk grupp som redan arbetarmed frågan. Gruppen, som tillsattes 1985, är öppenför alla partier som är representerade i de nordiskaländernas parlament. Ekonomiska utskottetanförde också att det inte finns anledning att brytarådets mångåriga praxis att inte ta ställning tillfrågor av säkerhetspolitisk karaktär.Utrikesutskottet delar den uppfattning somekonomiska utskottet har framfört i den här frågan.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå reservationerna.Anf. 3 ():Herr talman! Jag har satt upp mig på dagenstalarlista för att kunna delta i en debatt omsituationen i . Vi diskuterar det nordiskasamarbetet, och är en del av . Nukommer, såvitt jag förstår, en sådan debatt atthållas i samband med den information omläget i som utrikesministern skall lämna.Jag skall i detta sammanhang nöja mig med attkonstatera, som jag tror att också , att de nordiska länderna gemensamt spelaren viktig, i nuvarande läge kanske avgörande rollför att den baltiska frågan skall få finnas kvar påden internationella dagordningen. Den baltiskafrågan konkurrerar om uppmärksamheten med denstora konflikten i . Till börman i detta sammanhang också lägga, vilket jagockså tror sade, länderna kringÖstersjön över huvud taget och de nyademokratierna i , som av naturliga skälliksom vi i kan identifiera sitt öde med debaltiska folkens.Jag skall avstå från att ytterligare kommenteradenna fråga eftersom den kommer att tas upp imorgon.Några synpunkter från liberalerna pådet nordiska samarbete som behandlas ibetänkandet kommer att ge senare idebatten.Anf. 4 ():Herr talman! Jag har aldrig i min politiska gärningupplevt sådana dagar som , när vi slits mellanhopp och förtvivlan. Vi hoppas naturligtvis attkonflikten skall kunna lösas på ett fredligt sätt. Dethar vi lyckats med, i varje fall för Sverigesvidkommande, under en väldigt lång period.För våra nordiska grannländer har detta inte varitmöjligt på grund av stormakters och andravåldsverkares framfart . De nordiskaländerna har, som små länder, under senare tidvärnat om samarbetet och om fredliga lösningar pågemensamma problem. Jag tror inte att vi nog kanuppskatta detta. Vi kanske gör det mer än vadvi gjorde tidigare, när vi ser vad som händer i våromvärld, i vår nära omvärld, men också långtborta. Det är väldigt viktigt att säga detta, en dagsom denna, då vi diskuterar nordiskt samarbete.Det är först när man sätter in det nordiskasamarbetet i ett historiskt perspektiv som manverkligen kan ge det dess rätta värde.Vi har oerhört mycket att värna om här i ,inte som självbespeglare och med en känsla av attvi är bäst, för det är vi inte i något avseende. Jagvill påstå att vi är mer privilegierade än några andraländer i världen. Det är oerhört ansvarsfullt att haden rollen.I det läge som vi befunnit oss i de senaste veckornahar statsministrarna och regeringarna i de nordiskaländerna gått före med gemensamma uttalanden,t.ex. om läget i . Andra åtgärder är ju intemöjliga när det gäller att påverka, och det är därförrätt väg.Nordens roll är oerhört viktig i dessa sammanhang,framför allt i men också i världen i övrigt.Nordens roll är viktig när det gäller arbetet på ettfredligt och öppet . Detta har givit oss såmycket hopp . Till för någramånader sedan var himlen bara blå och ljus, och detvar bara att gå vidare. Vi hade faktiskt deninställningen när vi tog beslut med anledning avutrikesutskottets betänkande om integreringen iEuropa. Vi får inte ge upp det hoppet. kanoch måste vara en väsentlig del av hela . Denordiska länderna tillsammans har mycket att ge tillvår omvärld när vi håller samman som vi gör i detnordiska samarbetet. Vi kan också få myckettillbaka i ett öppet och fritt Europa.Jag vill gärna understryka det som många har sagtunder senare tid, nämligen att kan vara ochmåste få vara ett styrkebälte i det europeiskasamarbetet. Jag är inte alls så rädd för dettasamarbete som många andra är. Det gäller ju att vibidrar med något för att få något tillbaka. Då är de22--23 miljoner människor som finns i enstark faktor.Den nordiska välfärdsmodellen i sin bästautformning kan visa på lösningar som är mycketväsentliga i det sammanhanget. Det är därför medviss oro som jag , framför allt underdet , har sett att de nordiska intressenai mycket hög grad har drunknat i engagemang förannan typ av samarbete. Jag tror att det voreoerhört farligt om så skulle bli fallet för lång tidframöver.Vi har även inom Europeiska gemenskapen erfaritatt de små ländernas, t.ex. ,samarbete fortsätter inom denna, eftersom småländer behöver hålla samman. Jag vill erinra omdetta när vi för fram synpunkter från arbete under det gångna året.Innan jag går över för att säga några ord om denbaltiska situationen vill jag bara peka på någrapunkter som finns med i motioner och i andrasammanhang. Dessa punkter är en ovärderlig delav den nordiska helheten och något som vi kanbidra med i ett fritt . Det är att utvecklamedborgarnas och de medborgerligarättigheter som är så väsentliga för de nordiskamedborgarna. Det gäller att minska byråkratin, attfrämja nordisk företagsamhet i alla dess former ochatt utveckla de sociala rättigheterna, som är välutvecklade i socialkonventionen, vilken vi kan gåvidare med. Det gäller andra rättigheter, t.ex.rätten till arbete, det gäller utbyte för våraungdomar när det gäller studier och skolutbyte avolika slag och att göra detta ekonomiskt möjligt.Om vi här i skall kunna leva vidare som enväsentlig och viktig del av , måste vi skapaett ungdomarnas inom ramen förmedborgarnas Norden.Vi måste också skapa ett barnens . Jagtänker här på förverkligande --vi väntar fortfarande på att en del länder skallratificera . Där har de nordiskaparlamentarikerna krävt att få en redogörelse förvad man gör i , och den väntar vifortfarande på.Det gäller naturligtvis också de äldres . Därgäller det bl.a. pensionssystem och annat som ännuinte fungerar fullödigt när det gäller att flyttamellan de olika länderna.Jag vill sist, men absolut inte minst, av dessarättigheter i nämna detta med miljön. Jagvill påstå att parlamentarikerna i Nordiska rådethar varit oerhört aktiva på det området ochverkligen drivit regeringarna framför sig i denfrågan. Det skall vi fortsätta med.När det gäller miljön är det helt naturligt att vimåste inkludera våra grannar. Miljön är ju englobal fråga. ställs verkligen vårt engagemangpå sin spets och utsätts för ett verkligt prov när detgäller våra grannar i öster, där vi ser hur spirandedemokratier slås sönder med våld och hot om våld.Jag vill gärna , från denna talarstol,erinra om att de baltiska republikernas ofrihet ochlösningen på detta är den sista resten av de problemoch konflikter som vi hade under andravärldskriget. De baltiska republikerna är nu deenda som inte fått sin frihet. Vi måste , somnordister och svenska parlamentariker, på alla sättge de kämpande balterna vårt stöd.Jag är medveten om att detta skall diskuteras , men jag tycker faktiskt, med det intressesom har visat för underdet , att det hör hemma här . VidNordiska rådets delegationsresa till ochMoskva fick vi en lång lista på förslag somgick ut på att man framför allt från Baltikumvädjade om vårt stöd. Det var materiellt stöd somvar huvudmålet för arbetet. Det var en oerhört långlista på vad man behöver i dessa länder som en följdav att man under dessa har levt under en regimsom är helt oförmögen att över huvud taget klaraav några problem. Detta måste vi naturligtvis följaupp. Det här arbetet pågår i , men vikan inte göra det ensamma. Vi måste ha stöd frånparlamenten, vi måste ha stöd från olika håll för attdet här skall kunna genomföras.Det viktigaste av allt, i det läge som vi nu befinneross i, är att stödja på ett sådant sätt, när det gällert.ex. upprustning av industrier och utbildning, att viverkligen skall kunna nå dem vi har avsett att nåmed vårt stöd. Det får inte hamna i fel händer.Det gäller även att hjälpa sjuka och barn som lidersvårt under miljöförstöringen. Här finns det storamöjligheter. Det finns förslag till Nordiska rådetom att involvera de unga människorna i ivårt student- och utbildningsutbyte. Vi måstebehandla detta förslag mycket positivt. Det är enoerhört viktig del av uppbyggnaden av dessasamhällen för att det skall bli demokratiskasamhällen som byggs upp när vi nu kan se denvetenskapliga socialismens totala bankrutt i dessaländer.Jag vill bara nämna ett en citat från besöket iSovjetunionen . Det visar på behovet av ettoerhört starkt miljöengagemang när det gäller våranärområden. En av de nyvalda parlamentarikernasade till oss: We have tried to defeat the nature,dvs. vi har försökt att slå ned naturen. Med sådanasystem kan människorna inte leva. Det är denverklighet som våra grannar i öster har levt med.Det är den verklighet de har att möta. När detgäller miljösamarbetet måste vi se hur oerhört storainsatser de behöver för att kunna få en värdigmiljötillvaro.En sista kommentar om det kanske allra viktigastei dagens läge, herr talman. Vi måste på olika sätt , och så länge detbehövs medverka både från sidaoch från parlamenten i genom att skickaparlamentarikerdelegationer dit. Jag vet att denordiska parlamenten redan har fattat beslut omdetta. De som är på besök i de nordiskaländerna ber om detta, de som är mer ellermindre i exil i . De behöver ''human shield'',som det ju heter i , för att i någonmån stå emot de våldsverkare som försöker att taden lilla demokrati som de har uppnått ifrån dem.Det är detta som är dagens budskap från våragrannar i . Jag hoppas att vi inte på deformella grunder som länge existerade i skall hindra oss själva från att göra sådanabesök. Jag tror dess bättre att så inte är fallet i dag.Det finns andra formella grunder frånSovjetunionens sida som kan hindra detta. Men vi ide nordiska länderna och måstegöra vårt yttersta för att svara på denna vädjan omen mänsklig sköld till stöd för deras demokratiskasträvanden. Måtte de kunna bli fria länderoch liksom de nordiska länderna få sträva motsamma mål som vi tillsammans har kunnat strävaemot ! Då kommer de att varablomstrande grannar. Men, herr talman, till dettakrävs vår solidaritet.I detta anförande instämde ().arbete. Vi har faktiskt ofta i varitledstjärnor i miljöfrågor för samarbete i störreeuropeiska sammanhang.Vi kan däremot hysa oro för att en viss snålhet medmedel till det nordiska samarbetet skall göraatt det blir besvärligare att hävda dessaAnf. 5 ():Herr talman! Det nordiska samarbetet är viktigtoch för många människor i självklart. Viskall ändå inte fördölja att det nordiska samarbetetkan komma i ett nytt ljus om den västeuropeiskaintegrationen fördjupas på olika politiska områden.Det är även vår uppgift, i riksdag, att se tillatt det nordiska samarbetet fortlever, bl.a. därföratt den s.k. nordiska modellen är viktig att hävdapå många viktiga politiska områden.Detta gäller t.ex. den sociala tryggheten när manflyttar mellan länder, det gällerarbetsmarknadsfrågor, miljöfrågor, kulturfrågoroch även lagharmonisering mellan olika länder. Detnordiska samarbetet framstår där som ett exempelpå vad som kan göras mellan länder. Det lyfts oftafram långt utanför och är just modell förhur man kan samarbeta över gränserna.Vi bör naturligtvis inte bara nöja oss med detta,utan vi får fortfarande bygga ut samarbetet. Vibehöver fortfarande kämpa mot arbetslösheten ivåra länder, bygga ut den sociala tryggheten försjuka och hjälpa de handikappade genom samladenordiska insatser.Till detta arbete har ävenkommit ett stort internationellt samarbete där denordiska länderna tillsammans går ut och försökerpåverka verksamheten i olika internationella fora.I sommar skall vi t.ex. tillsammans medEuroparådet ha en konferens i om detgränsregionala samarbetet inom hela . Vihar haft ett samarbete med . Vikan nog säga att , det viktiga avtalsom har gett passfrihet inom ,och , säkert har haft dennordiska passöverenskommelsen som modell.När här vädjar om att vi skallha direktval och säger att det skulle vara så viktigtvill jag varna för detta. Vi har ju i våra grannländersett hur valet till EG-parlamentet har samlat ettmycket litet antal röstande. Vi tycker att detnordiska samarbetet fungerar utmärkt genom attvåra parlament väljer ledamöterna.Jag vill även tillbakavisa att samarbetet påmiljöområdet skulle vara av dålig kvalitet. och dess social- och miljöutskott harvi verkligen pressat våra regeringar till ökatsamarbete. Vi har faktiskt ofta i Nordiska rådetvarit ledstjärnor för samarbete i miljöfrågor i störreeuropeiska sammanhang.Vi kan däremot hysa oro för att en viss snålhet medmedel till det nordiska samarbetet skall göraatt det blir besvärligare att hävda dessa viktigafrågor.Marianne nämner alla derasmedlemsförslag, och det är naturligtvis intressantatt man tar många initiativ. Det kan också vara såatt mängder med medlemsförslag kan försvagaandra viktiga delar av samarbetet och ibland slå inöppna dörrar. Tyvärr har väl regeringen under desenaste åren varit något mindre lyhörd för förslagfrån . Man måste också förstå att detär väsentligt att vi koncentrerar oss på de verkligtviktiga delarna av samarbetet i dessa tider närandra samarbetsförslag kommer fram.Det finns stora likheter mellan de nordiskaländerna och de baltiska staterna. Det finns mångakulturella och politiska likheter, bl.a. kraven påparlamentarism och självständighet i samarbetetoch kraven på att man verkligen skall fördjupamänniskors inflytande på det politiska livet. Därförklappar också hjärta hårt för de baltiskastaterna, och därför har fördjupatsitt samarbete med parlamenten i de baltiskastaterna.Jag fick se på vilket fruktansvärt sätt detfinns annalkande miljökatastrofer i de baltiskastaterna. Det brådskar att tillsammans med debaltiska parlamentarikerna sätta in åtgärder motdessa miljökatastrofer. Dessa katastrofer hotarbåde naturen, vår gemensamma ochmänniskors och barns hälsa i . Det finnsverkligen anledning att ta itu med dessa problem påallvar, även om jag vet att självständighets- ochdemokratiska problem tar överhand. Vi fårinte glömma att det behövs praktiskta politiskainsatser för att hjälpa de baltiska staterna.De senaste åren har det partipolitiska samarbetet ökat. Vi har frånsocialdemokraternas sida försökt ta initiativ påvissa viktiga områden, och vi har koncentrerat osstill dessa områden. Det gäller miljöområdet ochbarn- och familjepolitiken, t.ex. när det gäller att fåett koncernfackligt samarbete inom Nordenförverkligat.Jag tror att det är oerhört viktigt att båderegeringarna och de svenska parlamentarikernauttalar att det nordiska samarbetet bör förstärkasoch fortsätta. Det bör förstärkas både inåt genomstörre samarbete inom och utåt genom attlåta nordiska samarbetsresultat bli modell förmånga lösningar av samarbetsproblem i störreeuropeiska sammanhang. Man säger detta ofta,men det är viktigt att man verkligen lever ocharbetar efter de orden. Jag tycker att det är oerhörtviktigt att parlamentsledamöter i ochNorden intensivt arbetar för detta. För närvarandemöter vi kanske en något kylig inställning frånNordiska ministerrådet på grund av brist på medel.Det är oerhört viktigt att det parlamentariskatrycket för att förstärka det nordiska samarbetetblir mycket starkt.Jag hälsar därför med tillfredsställelse det positivabetänkande som utrikesutskottet har lagt frambeträffande det nordiska samarbetet och yrkarbifall till utskottets hemställan.Anf. 6 ()replik:Herr talman! Det är faktiskt första gången som jag harhört att en partigrupp har lagt fram för mångaförslag till . Jag tror inte att detgröna partiet som partigrupp har lagt specielltmånga förslag, utan vi har hållit oss till några fåviktiga punkter. När det gäller miljösamarbetet trorjag att även kommer ihågGreenpeace mycket hårda kritik mot det nordiskasamarbetet när vi skulle antahavsmiljöprogrammet. Anledningen var ju att mani havsmiljöprogrammet aldrig kom längre än till detland som hade de sämsta reglerna, därför attministrarna inte kunde sträcka sig längre. Det varegentligen bara ett hopkok av redan gamlaöverenskommelser. Jag tror t.o.m. att GretheLundblad uttryckte sin kritik mot programmet ifråga. Ett av de stora problem vi har i det nordiskasamarbetet är att ministrarna i intevill gå lika långt som parlamentarikerna. Vi fårständigt skjuta dem framåt, men de går hela tidenbakåt.Det nordiska samarbetet måste stärkas. Jag är inteheller övertygad om att direktval skulle vara sämreän nuvarande system. Det är bara att beklaga inte vill ta upp denna fråga iorganisationskommittén när man arbetar medorganisationsförändringar.