prot · GE09117 · 1991-05-23 00:00:00 — Om man inte är bereddatt göra sådana satsningar kanske tvingastill ytterligare en smärtsam omprövning av densvenska modellen, om jag får kalla den så, på detnedrustningspolitiska området.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet.Anf. 8 () replik:Herr talman! Detta kanske inte är en replik direkt,men jag vill ta upp ett par frågor som jag tycker attdet är värt att säga ett par ord om.Vi har ju haft en säkerhetspolitisk utredning inomramen för försvarsdepartementets verksamhet. Jagkan inte se att en statlig utredning i den här fråganskulle vara det bästa nu när vi står på gränsen tillatt söka medlemskap i , där hela frågan måstekomma upp inom ganska . Den behöver enkontinuerlig diskussion och en diskussion som tarupp just dagens situation.Vi har ju nu i utrikesutskottet beslutat att ha enutfrågning , den 28, om justsäkerhetsfrågorna visavi EG. Det tror jag är ett brasätt att få till stånd en bra diskussion på denpunkten. Vi har bett den bästa expertis som vi kanse i landet komma dit och svara.Ett par ord också om nedrustningen i ochflyttningen till styrkor. När jag hörde EvaBjörne tala fick jag en känsla av att ...Anf. 9 gäller anförande.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag passade tydligen inte på då. 11 () replik:Herr talman! Jag vill lugna med attsäga att jag inte, vare sig tidigare i utskottsarbeteteller nu i kammaren, krävt en ny säkerhetspolitiskutredning. Däremot tycker jag att det är på sin platsatt när vi diskuterar säkerhetspolitik ochnedrustning i kammaren också resonera om denomprövning som kanske måste göras i framtiden.Jag understryker att det är viktigt med just enförutsättningslös diskussion, bl.a. inom ramen förde EG-diskussioner som pågår, men också med enöppen diskussion mellan oss andra, t.ex. oss som ärnärvarande här i kammaren -- vi har en ny värld påmånga sätt. Vi måste kanhända också diskuteraomprövningar på säkerhetspolitikens område iframtiden. Men jag krävde som sagt ingenutredning. Där håller jag med . 12 () replik:Herr talman! Det uppmärksammade jag, men jagville påminna om den utfrågning som vi har iutrikesutskottet. Jag tror att det är precis på detsättet man skall gå till väga.Anf. 13 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu behandlarbenämns Nedrustning. Jag tycker inte att det är enhelt adekvat rubrik, eftersom inte alla motionerhandlar om vapen utan många tar upp justsäkerhetspolitiska frågor.Det är dags att se över begreppet säkerhet. Dethandlar inte bara om militärt försvar. Tvärtom ärdet andra faktor som är viktiga för att en stat ellerregion skall uppleva säkerhet. Därför anser jag,precis som , att det är angeläget attvi i får en bred säkerhetspolitisk debatt,som engagerar hela befolkningen och inte barautrikesutskottet och dem som kan vara med i dessutfrågning. Det gäller att få till stånd en mycketbredare diskussion. Det är nödvändigt, inte minstmed tanke på de viktiga beslut som vi har att fattanu i om försvarets framtid och ommedlemskap.En sådan debatt skulle kunna initieras avregeringen. Man skulle t.ex. kunna tillsätta ensäkerhetspolitisk kommitté eller utredning. Jag harinte ställt det kravet i motionen, men det är en typav åtgärd som man kunde vidta för att få till stånden bred debatt.Försvarskommittén har ju deklarerat att den har tilluppgift att se över de militära frågorna. Även omman tar in andra faktorer i arbetet har förslagenhittills bara rört militära frågor.Ett annat sätt att initiera en sådan debatt vore attanordna en folkomröstning om svensksäkerhetspolitik.Utskottet anser i stället att den här diskussionenskall sköta sig själv, och det beklagar jag. Jag kaninte dela uppfattning att det härsköter sig självt, utan jag tycker att regeringen,utskottet och andra som har att fatta beslut i de härfrågorna skall se till att det blir en mycket bredaredebatt. Det här gäller ju hela svenska folket, ochdet är en väldigt viktigt fråga.När det gäller en nordisk kärnvapenfri zon nöjer sigutskottet med att konstatera att den rapport somämbetsmannagruppen har tagit fram nu skall''studeras och ingå som ett led i desäkerhetspolitiska övervägandena i de respektivehuvudstäderna''. Det är taget frånutrikesministermötet. Precis som om man inte hadestuderat den här frågan tillräckligt! Man har nuhållit på och studerat frågan i en massa år. är detdags att ta ett gemensamt initiativ från de nordiskautrikesministrarnas sida, om man verkligen menarallvar med zonen. Annars kan man strunta i de härdiskussionerna.Så har vi hamnfrågan igen. Sist vi diskuterade den ikammaren -- -- hade nyligenpresenterat en rapport som var gjord påvetenskaplig grund och i vilken man drog slutsatsenatt haft besök av amerikanska örlogsfartygsom haft kärnvapen ombord. IngerSchörling tog i sitt anförande också upp denrapporten. Utskottet har däremot inte alls berörtden.Förra gången vi tog upp den här frågan iriksdagen -- -- konstaterades det attrapporten fanns men att den nu skulle noggrantstuderas av regeringen. Man undrar då: Vad harregeringen kommit till för slutsats? Men det får viinte veta i utskottets betänkande.Anser man att det finns fog för misstankar om attutländska besökare inte respekterar beslutet att det''råder generellt förbud att medföra kärnvapen vidbesök i ''? Det är inte bara Greenpeacesrapport som finns på det här området. Det finnsäven en rapport som Forum för nordisksäkerhetspolitik har tagit fram med nordiskaexperter. De kommer också till slutsatsen att defartyg som är kapabla att ha kärnvapen normalt setthar kärnvapen ombord också när de gästarfrämmande hamnar. Varför tar utskottet inte uppde rapporterna till behandling och gör något slagsbedömning av frågan? Jag tycker att det saknas iresonemangen om hamnfrågan.Jag och de andra motionärerna i U430 anser att detär dags för att följa exempel.När kärnvapenstaterna inte är beredda att svara påfrågan om de har kärnvapen ombord eller ej bör deinte heller få komma in i våra hamnar.Utskottet framhåller att örlogsfartygen är en del iett större militärt utbyte, som ökar förtroendetmellan länder. På vilket sätt ökar man förtroendetgenom att göra på det här viset och försöka lurasvenska folket att man inte har kärnvapen ombordfastän allting tyder på att man faktiskt har det? Detkan ju inte öka förtroendet mellan länderna!En annan fråga som är väldigt viktig inomfredsrörelsen är att få till stånd ett totalt förbud motkärnvapenprov. Jag har tidigare kritiserat Sverigeshållning i FN när det gällt den ändringskonferenssom hölls i i början av det här året. Närförslaget första gången kom upp i FN röstadeSverige emot en sådan konferens. När den väl hadebeslutats hade jag en debatt här med bl.a. Maj BrittTheorin, som bedyrade att aktivt och på ettkonstruktivt sätt skulle bidra vid konferensen.Därför blev jag litet besviken när jag läste Maj BrittTheorins tal från öppningen av den konferensen,där hon fortfarande ansåg att dessa diskussioner omprovstopp skall bedrivas i i CD. Utskottetframför också att diskussionerna om provstoppskall föras i CD. Jag tycker att det är beklagligt. Dethar nämligen inte hänt någonting när man har förtförhandlingar i . Man har inte ens fått uppfrågan på agendan. hade man för första gångenen omröstning i . Lyckligtvisvar med på att man skulle kunna ta uppfrågan igen i FN vid lämpligt tillfälle somordföranden avgör. Jag är glad för att Sverigeåtminstone var med på den omröstningen och gickemot kärnvapenstaterna som vill motverka detta.Vi kan inte bara lita på att det sker någonting iGenève, eftersom det inte har hänt något på sålänge. Det måste finnas press även från annat håll.Jag anser att de franska proven är särskilthänsynslösa. Utskottet anser att länderna iregionen bör ta initiativ till att en oberoendeexpertgrupp sänds till Frankrikesprovsprängningsområde. Det beklagliga är att desom verkligen drabbas av de franska proven --folket i -- inte har någonmöjlighet att ta sådana initiativ. Enligt den franskakonstitutionen får de inte föra upp den här frågan iparlamentet. Trots att de har representanter ifranska parlamentet får de inte ta upp frågan. Dehar krävt att få reda på vilka konsekvenser dessaprov får för människor och djur i området, men defår inga svar.Jag var själv ombord på iområdet . En amerikansk forskare tog dåprover, och man kunde konstatera att det fannsbåde cesium och kobolt i plankton långt utanförMururoa. Det här var indikationer på att det läckerifrån borrhålen. Det finns då all anledning till att enoberoende grupp skulle få komma till Mururoa, taprover på vetenskaplig basis i lagunen och se omdet läcker. Det är en katastrof om det läcker ifråndessa borrhål och utsläppen spridds ut över helaStilla havet. Befolkningen som bor i området harrätt att få reda på vad den utsätts för.När jag själv besökte den franska guvernören påTahiti sade han att lämnar rapporter tillFN och att ingen klagar på de rapporterna. Det ärdå dags att klaga på rapporterna och ställa högrekrav på statistiken och de undersökningar somgörs. Det skulle uppskattas inte minst av folket iregionen. Jag tycker inte att behöver väntapå ett initiativ, utan det här kan göras direkt i FN.Avslutningvis vill jag också ta upp frågan ominformation om FN. Utskottet påstår att medlen tillinformationstjänsten inte har minskat. De kanskeinte har gjort det om man enbart ser till de senasteåren. De uppgifter jag har visar dock att medlen harminskat om man ser litet längre tillbaka. Detviktigaste är kanske inte att få fram exakta summorutan vilken information som faktiskt kommer utoch vilken kunskap människor har om FNs beslut.Folk känner inte till mycket om vilka beslut somfattas. Det visar sig att även folk man möter inomfredsrörelsen inte har någon aning om vilkenställning har tagit i olika frågor, t.ex. attSverige inte stöder ett avkoloniseringsprogram.Man blir förvånad när man får reda på att Sverigetagit denna ställning. Men det kommer inte ut imedia. Det måste bli bättre information om FN,inte minst nu när vi diskuterar FNs roll så mycket.I regeringsdeklarationen sadestatsministern att regeringen kommer i FN att läggaförslag om förhandlingar om ett förbud motkärnvapen till havs. Det var ett mycket bra förslag.Nu skulle jag vilja höra från somrepresenterar regeringspartiet här varför man intehar lagt fram det här förslaget. har varit ettföregångsland när det gäller nedrustningsfrågor,. Men jag tycker att man kundegaska upp sig litet.Anf. 14 ()replik:Herr talman! Jag vill första säga att jag tycker attdet är oerhört värdefullt att formed Rainbow Warrior till det härområdet där genomför sinaatombombsprov. Det är oerhört värdefullt att enledamot av riksdag var med där. IngelaMårtenssons initierade förslag, som bl.a. bygger påhennes diskussioner med franska guvernören, kanvi ha mycket stor nytta av här. Jag ber att få tackaIngela för att hon var där.Anledningen till att jag begärde ordet varegentligen att jag blev glad över att IngelaMårtensson ställde sig bakom densäkerhetspolitiska utredningen somutskottsmajoriteten har viftat undan ganskalättvindigt. Jag är övertygad om att en sådankommer, och jag tycker att det vore värdefullt omså många som möjligt vid votering kunde stödjareservation 2, där vi vill ha en utredning sombreddar perspektivet på svensk säkerhetspolitik.Anf. 15 ():Herr talman! Jag tar till orda med anledning avmotion U416. Det är en socialdemokratisk motionundertecknad av ett antal broderskapare. I dennamotion efterlyser vi vidgade insatser för medling ikonflikter. Denna fråga är nu uppe i kammaren tillbehandling för fjärde gången. /90 blev detett tillkännagivande om en noggrann analys av detillgängliga instrumenten för internationell medlingoch behovet av komplettering av dessa. Det skullei sin tur leda till en redogörelse från regeringen tillriksdagen över behovet av svenska insatser.Vid den förra behandlingen i upprepadesefterlysningen av redogörelsen. Avutskottsbetänkandet framgår att man gör så ävennu, utan att för den skull det är tal om etttillkännagivande. Jag har också noterat attutskottets föredragande har strukitunder utskottets text i det här sammanhanget. Detär i och för sig positivt. måste jag tillståatt det är ganska svårt att förstå varför regeringenhar så svårt att få fram den här redogörelsen. Ävenom det i och för sig inte är en helt enkelt uppgift kanden trots allt inte vara så svår att man efter drygt treår inte har lyckats med den. Jag tycker fatiskt attdet är dags nu.Behovet av medling är självklart. Utskottet ochäven pekar på FN, ESK och andramellanstatliga organisationers insatser. De ärnaturligtvis mycket viktiga. Utskottet tycks dockinte har observerat -- så var fallet även --att vi i motionen bl.a. har efterlyst medling inomstater. Det kan röra etniska eller andra typer avkonflikter. Det synes oss motionärer som omkonflikten mellan stater är på väg ut, trots vad somhänt i Gulfkonflikten.Interna konflikter inom länder är mycket svåra föratt inte säga omöjliga för FN, ESK och liknandeorganisationer att hantera. Det behövs andra typerav organ och institutioner i lösare former.Exemplen på behoven av medling både mellanstater och inom stater är många. När det gäller dethär behovet tror jag t.o.m. att man skulle kunnapeka på att ett sådant behov fanns i samband medGulfkrisen, inte minst i samband med deföljdeffekter som har kommit av kriget iGulfbukten. Det hade varit bra med ettmedlingsinstitut.Jag vill hävda att en praktiskt inriktadmedlingsverksamhet i mindre institutionaliseradeformer behövs. Jag kan inte finna annat än att dethär behovet och motionens förslag stämmerutomordentligt väl överens med traditionell svenskutrikespolitisk profil -- att engagera sig för medlingmellan länder men även för medling i konflikterinom olika stater.Jag när förhoppningen att det nu äntligen kommeratt hända någonting, bl.a. efter detta påpekande idag.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 2 (analys av den svenska säkerhetspolitiken)Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot66 för reservation 2 av m.fl.Mom. 3 (deltagande i militära FN-aktioner)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 15för reservation 3 av Per Gahrton.Mom. 25 (omformulering av icke-spridningsavtalet(NPT))Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot15 för reservation 9 av Per Gahrton.Mom. 36 (FNs roll som bevarare av freden)Först biträddes reservation 11 av 32 röster mot 15 för reservation 12 av PerGahrton. 243 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 253röster mot 34 för reservation 11 av momentUtskottets hemställan bifölls.4 § Särskild löneskatt på pensionsförmåner,m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU29 Särskild löneskatt påpensionsförmåner, m.m. (prop. 1990/91:166, skr.1990/91:151 och prop. 1990/91:89 delvis).Anf. 16 ():Herr talman! Vi har väl alla som barn sjungitpsalmen Tryggare kan ingen vara än lillabarnaskara. Men, herr talman, nu sjunger vipensionärer: kan ingen vara änpensionärers stora skara. En viss trygghet kännerjag dock, men det beror på att jag tillhör moderatasamlingspartiets skara och intesocialdemokraternas.Här har den socialdemokratiska regeringenföreslagit att en särskild löneskatt om skalltas ut på arbetsgivarens kostnader förpensionsutfästelser. Det är ofattbart attarbetsgivaren skall behöva betala skatt för att hananställer arbetsvilliga pensionärer. Lika otroligt ärdet ju att den socialdemokratiska regeringen, närden vill brandskatta anställningen av arbetsvilligapensionärer, två gånger får förslaget förkastat ilagrådet. Det är faktiskt unikt! Men är juunikt enligt statsminister socialdemokratiska regeringen framhärdar.Nu kommer den igen en tredje gång och vill då tillråga på allt elände att lagen om särskild löneskattpå pensionsförmåner skall träda i kraft den 16 mars1991, dvs. den dag då skrivelsen tillställdesriksdagen. Men det är som skallfatta beslut i ärendet. Det är alltså somdet verkligen blir lagfäst att man skall ta ut dennasärskilda skatt på pensionsutfästelser.Motiveringen lyder: ''Förslaget ger dem somföreslås bli skattskyldiga starka incitament att vidtaolika åtgärder för att förlägga skatteunderlaget tilltiden före ikraftträdandet.'' Det är alltsåregeringens motivering till att man vill ha denna, irealiteten retroaktivbeskattning, något som jugrundlagen förbjuder.Vi avvisar självfallet med all kraft detta förslag ipropositionen om en löneskatt påpensionsförmåner. Enligt vår mycket bestämdauppfattning bör samtliga socialutgifter successivtknytas till utgående förmåner. Det skall vara ettsamband mellan avgift och förmån. Om det inte ärdet, smyger man in en skatt och tar ut en för storavgift i jämförelse med den förmån man får.Vidare vill vi givetvis att skattetrycket skall sänkastill vad vi kallar Europanivå. Skatter och avgifterskall alltså anpassas till vad som gäller i vårnärmaste omvärld för att vi skall kunna konkurrerapå likvärdiga villkor.Det aktuella förslaget går i rakt motsatt riktning,trots att socialdemokraterna äntligen har bestämtsig för att skall ansöka om inträde i deneuropeiska gemenskapen. Men det är ju intemycket som socialdemokraterna har gemensamtmed den europeiska gemenskapen.Vi är också mycket kritiska tillsocialdemokraternassocialförsäkringsavgiftspolitik. Det är ett långt ochhelt nytt ord i svenskan, som härmed lanseras. Manhar använt dessa socialförsäkringsmedel som en --som det tycks -- outtömlig källa för allmännautgiftsprogram, där sambandet mellan inbetaldabelopp och utgående förmåner är mycket svagt.Den tendensen motarbetar vi med all kraft.Vad vi i givetvis bör göra är låta deegentliga socialförsäkringsavgifterna, ATP-avgifterna och sjukförsäkringsavgifterna, varaförmånsrelaterade. Alla avgifter som inte ärförmånsrelaterade -- det är också ett fint ord -- börsuccessivt avskaffas. är man ju ''relaterad''i så många sammanhang, alltså inte bara när detgäller äktenskapliga relationer.Jag hoppas att riksdagsstenografen uppfattade attjag stavar ordet successivt med tre s och två c-n tillskillnad från vad som gäller i miljödepartementetunder ledning. Där tycks man haproblem med stavningen i svenska språket.Herr talman! Med anledning av det anförda yrkarjag bifall till vår reservation i skatteutskottetsbetänkande 29 och avslag på propositionen.Anf. 17 ():Herr talman! är alltid fyndig i valetav ord, både här i kammaren och i utskottet. Menden skattereform som har genomförts syftar till enlikvärdig behandling av alla typer avförvärvsinkomster och till en större neutralitetmellan beskattningar av privata personers direktasparande och beskattning av försäkringssparandeoch pensioner.För att uppnå detta syfte skall livförsäkringsbolagm.fl. betala en särskild skatt på föravkastningen på tjänstepensionskapital och enskatt på för avkastningen på övrigtpensionskapital.Herr talman! Avsikten var att en särskild löneskattpå skulle tas ut på pensionsförmåner. Det ärav tekniska skäl som lagstiftningen fått vänta tillsnu. Orsaken var, som mycketriktigt påpekade, att lagrådet riktade kritik motförslaget. Förslaget har bearbetats ytterligare.För att detta skattebortfall skulle kompenserasbeslutade att höja den allmännalöneavgiften temporärt under första halvåret 1991.I den proposition som vi nu behandlar föreslås attden tidigare planerade lagstiftningen nugenomförs.Det är bra att det i skatteutskottet råder storenighet om detta. Men som vanligt är detmoderaterna som motsätter sig även dettaskatteförslag.För att hindra skatteplanering skall reglernatillämpas från , alltså dagen efterden dag då regeringens skrivelse lämnades tillriksdagen.Moderaterna är, som vi har hört, kritiska även pådenna punkt. Jag tycker att det föreligger särskildaskäl för att denna lagstiftning skall vara retroaktiv.Jag tycker, , att det är viktigt att vii denna kammare undanröjer alla typer avskatteplanering. Jag kan konstatera attmoderaterna även på denna punkt står ensamma,vilket jag tycker är bra.Vid remissbehandlingen har det anmärkts attsjukpension från ITP kommer att beskattasdubbelt. I propositionen föreslås därför en uttrycktföreskrift om att sådan sjukpension skall beskattasenligt de nya reglerna.Det har framkommit att frågan av praktiska skällämpligen bör lösas på motsvarande sätt, dvs. attsjukpensionen från ITP även i fortsättningen börbeskattas enligt nuvarande regler om särskildlöneskatt och i stället undantas från beskattningenligt de nya reglerna. Vi förordar alltså en ändringav propositionen på denna punkt.Till sist, herr talman, justeras reglerna rörandebilförmån så att värdet härav skall kunna jämkasför enskilda näringsidkare. De lagtekniska delarnakommer att tas upp i ett annat sammanhang.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå reservationen.Anf. 18 ():Herr talman! Om vore likagammal som jag, dvs. äldre än hon är, skullejag tro att hon skulle ha mycket större förståelse förpensionärer, tänka på ett annat sätt om löneskatt påpensionsutfästelser och ha en annanargumentering. Även om jag hoppas att AnitaJohansson blir äldre, hoppas jag att honfortfarande kommer att vara lika stilig.Beträffande likvärdig behandling vill jag säga attjag tycker att det innebär en olikvärdig behandlingatt man inte tar hänsyn till pensionskostnader ochtill att man vill arbeta in en tillfredsställandepension utan att detta också skall beskattas. Jagtycker därför inte att argumenthåller.Beträffande att man skall ha likformig skatt mellanenskilda personer, anser jag att man får ta hänsyntill vilka personer det är fråga om, unga resp.gamla, och det finns även några medelålders.Det var intressant att man höjde löneavgiftentemporärt för att skjuta på detta förslag, eftersomdet var så dåligt genomarbetat de första gångernafrån regeringens sida att regeringen fick bakläxafrån lagrådet. Då försökte regeringen höja denallmänna löneavgiften temporärt. På samma sättsade regeringen att den skulle höja momsentemporärt, men sedan visade det sig att det inte vartemporärt utan regeringen vill att denna höjningskall fortsätta att gälla utom för livsmedel. I dettaavseende är socialdemokraterna ganska opålitliga.Beträffande att man skall undvika alla typer avskatteplanering har alldeles fel,trots att hon har suttit i skatteutskottet mycketlängre än jag och i vissa avseenden är mycketduktig. Skatteplanering är nämligen fullt laglig.Alla planerar sin skatt. Man kan t.ex. betala inpreliminärskatt , s.k.fyllnadsinbetalning. Men däremot ställer vi ossnaturligtvis inte bakom skatteundanhållande ochgivetvis inte skattefusk. Men vi var inte ensammaom att vända oss mot denna retroaktivalagstiftning, eftersom det faktiskt är fråga om det.Vi har fått skrivelser från Arbetsgivareföreningenoch från handelskammaren som också tryckte pådetta rättsvidriga. Det kan man inte komma ifrån.Anf. 19 ():Herr talman! Jag får som vanligt tacka förkomplimangerna från . Jag hoppasatt jag är lika pigg som äri dag.När det gäller momsen, , har deninte så mycket med detta betänkande att göra. Menvi har alltså fattat beslut om att momsen skallsänkas.Jag tycker att borde bekymra siglitet mer för var de borgerliga kamraterna står ifråga om ett antal skattepunkter. Man kan interäkna dem alla, var det någon som sade. vet jaginte om det är 161 eller 162 olika förslag sommoderaterna står ensamma bakom när det gällerskattepolitiken. Och det borde bekymra HugoHegeland.Anf. 20 ():Herr talman! Det bekymrar mig inte alls. Vi harvarit ensamma i många frågor, men successivt harpartierna fallit in. Vi fick t.o.m.socialdemokraterna med på att sänkamarginalskatten till . Om man inte skulle vågauttrycka egna uppfattningar utan bara lägga framförslag som man vet att alla andra vill ha, s.k.populistiska förslag, t.ex. sänkningen avmervärdeskatten på baslivsmedel, då anser jag har en dålig framtid.Men om hoppas att vara lika piggom som jag är , då skall jag rekommenderaden säkraste garantin för det, nämligen att gå in imoderata samlingspartiet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter . )5 § Dubbelbeskattningsavtal med betänkande1990/91:SkU36 Dubbelbeskattningsavtal medBelgien (prop. 1990/91:173).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.