prot · GE09113 · 1991-05-16 00:00:00 — I vart fall inte socialdemokraterna iarbetsmarknadsutskottet!Tyvärr är det faktiskt kärvt för jordbruket istora delar av landet. Vad omställningen kommeratt innebära för framtiden är omöjligt attöverblicka. Det är inte bara jordbruket ochlandskapet som kommer att förändras, det är intebara jordbrukaren som berörs, om någon tilläventyrs trodde det.Det finns kommuner där jord- och skogsbruket står för 20--av sysselsättningen och därtillhörande service- och förädlingsföretag står förlika stor andel. Därmed är jordbruketutomordentligt viktigt för sysselsättningen i dessaområden. Detta gäller , det småländskahöglandet, och skogslänen, för attnu ta några exempel. Att omläggningen avjordbrukspolitiken kommer att innebära minskadeutkomstmöjligheter på landsbygden kan vi kallträkna med.Herr talman! Jag vill slutligen beröra vårreservation 53. väcktes enfempartimotion, A483, med begäran om ett särskiltanslag på 2 milj.kr. Hela skallleva är, som väl de flesta känner till, bildat av ettstort antal folkrörelser i och är enuppföljning av kampanjen ''Hela skallleva''. uppgift är att stimulera detlokala utvecklingsarbetet på svensk landsbygd.Detta utvecklingsarbete bärs upp av över 1 200lokala utvecklingsgrupper, som runt om i landet görovärderliga och ideella insatser för sina resp.bygders överlevnad och utveckling.Det är 2 miljoner vi begär . Representanter förfem partier har undertecknat motionen. Ändå harutskottsmajoriteten avstyrkt motionen. Det anserjag är beklagligt.Enligt mening är det oerhörtangeläget att Hela skallleva ges fortsatta möjligheter att stödja ochstimulera utvecklingsarbetet på landsbygd och iglesbygd.Herr talman! står bakom de reservationerdär vi finns med, men då det är önskvärt att vi ärrestriktiva med antalet yrkanden, yrkar jag endastbifall till reservationerna 2, 41 och 53.Anf. 70 ():Herr talman! kom på våra bord ettpressmeddelande om att regeringen utsett BengtOwe att utreda den offentligaverksamhetens regionala uppbyggnad.Uppdraget kan utläsas så, att länsindelningen skallutredas. Men det sträcker sig ändå längre: ''Blandannat ska utredningen analysera hur förändringarinom olika samhällsområden kan påverkafördelningen av arbetsuppgifter mellan dencentrala, regionala och lokala nivån. ''Här borde verkligen öppna sig möjligheter förregionerna att medverka till att mer av inflytandeoch arbete förs ut över landet för att åstadkommaen balanserad regional utveckling. En sådanutveckling kan också bli ett led i denförnyelseprocess som pågår inom den offentligasektorn.Denna förnyelseprocess innebär ju också enrationalisering av sektorn. Skall man dåföreslå utlokalisering inom ett minskande område?Ja, den statliga sektorn är fortfarande så stor attnågon svårighet att utlokalisera delar av verk inteborde finnas. Man kan t.ex. se på naturvårdsverketsom nu är under total omstrukturering och så attsäga sönderbrytning. Jag har i all anspråkslöshetsedan flera år föreslagit att en mindre enhet avverket skulle kunna lokaliseras till . Nuborde det rätta tillfället ha kommit.I dessa återkommande regionalpolitiska debatterhar några av oss från län försökt att integnälla och klaga, utan i stället betonat att medhyggliga länsanslag och möjligheterna att disponeradessa flexibelt borde vi kunna klara vår egensituation.Men måste även jag medge att det börjar blikärvt. Som exempel kan jag nämna omställningenav jordbruket, sockerbolagets ovilja att rivaMörbylånga Sockerbruk, det svåra läget för demånga underleverantörerna till bilindustrin ochproblem för den glasindustrin.Därtill kommer att län har den näst störstaandelen invånare i hela riket. Det är enspegling av den stora ungdomsutflyttningen, som iarbetsmarknadsstatistiken ger lågaarbetslöshetssiffror. Detta i sin tur leder till denganska felaktiga slutsatsen att arbetsmarknaden ilänet är bättre än vad den i själva verket är. Någrasärskilda stödåtgärder bedöms därför inte varanödvändiga. Detta är helt fel med tanke på dagenssituation. Den stigande arbetslösheten och denstora mängden varsel i län har dock haftden fördelen att vi får en hygglig andel av AMS-pengarna -- fast det vore ju bättre om vi hadearbetstillfällen. Dessa AMS-pengar måsteanvändas till en väsentligt höjd utbildningsnivå ilänet, men också för nödvändigaberedskapsarbeten. Det är många som varken ärberedda eller intresserade av att sätta i gång med enutbildning, och dem måste man kunna hjälpa till enfortsatt arbetsinsats.Herr talman! I detta betänkande behandlas någramotioner som jag har avgivit. De har inte tillstyrkts,men det hindrar mig dock inte från att ta fram enny önskelista för vad jag önskar för länet frånstatsmakternas sida. Den kunde givetvis görasoändligt mer omfattande, men ekonomisk realismär något som vi sätter högt i liberalerna.Jag önskar:1. ett kraftigt förhöjt länsanslag som får användasbl.a. som investeringsbidrag vid nysatsningar ochutbyggnad av industri och tjänsteföretag,2. en förbättrad infrastruktur framför alltavseende de större vägarna och vägunderhållet,3. en positiv omställning av jordbruket medbevarande av den fina miljön i län,4. en skatteutjämning som tar ytterligare hänsyntill länets åldersfördelning,5. utlokalisering av statliga enheter och utbyggdkriminalvård med betoning på psykiatri iVästervik,6. mer utbildning på högskolenivå inom skildaområden,7. satsning på som en av länets storaturistresurser och till sist8. fortsatt drift vid sockerbruk underåtminstone fem år.Denna viktiga fråga återkommer dock i nästadebatt. Jag avslutar med att ställa mig bakom dereservationer där finns med.Anf. 71 ():Herr talman! Regeringens fientliga hållninggentemot län måste brytas. De senasteförslagen från regeringen innebär mer växtkraft därdet redan växer, medan län skall få tvinabort. Jag skall nämna endast ett exempel -- men dethar hög aktualitet, eftersom vi skall debattera dettasenare -- nämligen stödet till Mörbylångasockerbruk, som också föregående talare berörde.Genom förslag från regeringen och med stöd avsocialdemokrater och liberalerna ijordbruksutskottet föreslås att stödet tillMörbylånga sockerbruk skall upphöra efterbetkampanjen 1992. Detta leder ofelbart till attSockerbolaget, där staten är hälftenägare, därefteromedelbart lägger ner bruket.Kalmar län är ett utflyttningslän. Det är främst deunga som flyttar. Drygt 11 000 ungdomar harlämnat länet . Det är avbefolkningen. har andelen äldre blivit alltstörre. Den kraftigaste ökningen har skett iåldersgruppen . Näst harKalmar län flest antal äldre per tusen invånare ilandet.Till detta kommer att den genomsnittligainkomstnivån och skatteunderlaget är bland delägsta i landet. Endast och harlägre medelinkomst än län.Problembilden i län är väl belyst genommånga utredningar, senast genom denregionalekonomiska utredningen . Dennautredning framlade en rad förslag för att stärkaKalmar län och sydöstra . Tyvärr stannadedet hela vid förslag och regionalpolitiskabeslut blev återigen ett bakslag för osssom kämpar för en jämnare fördelning av landetssamlade resurser, så att även sydöstra skallfå del av de resurser som landet har samlat.Regeringens proposition Näringspolitik för tillväxtsom delvis skall behandlas är ytterligare enseger för koncentrationspolitik och ett drågslag mottankarna om att Hela skall leva. Vi icentern anser -- vilket också har framförts härtidigare av och -- att det är viktigt med en samladhelhetssyn. De olika politiska områdena får inte sesisolerade, utan det behövs en samlad helhetssyn därregional rättvisa i grunden måste prägla detpolitiska handlandet. Alla beslut skall fattas ibelysning härav.Om län skall kunna utvecklas, krävs det ettdecentralistiskt synsätt med nytänkande och merrättvis fördelningssyn. Med ett sådant synsätt frånstatsmakterna skulle optimismen och framtidstron ilänet växa och vara en utomordentlig hjälp tillsjälvhjälp. Förutsättningarna i län är intedåliga, om man tar hänsyn till de resurser somfinns.Kalmar län har mycket goda naturligaförutsättningar för att kunna utvecklas. Länet haren utmärkt naturmiljö som är uppskattad av våraårligen återkommande gäster. Småföretagandetoch småföretagarandan är väl förankrad i länet.Boendesituationen är jämförelsevis bra. Det finnssåledes goda möjligheter att leva och bo i Kalmarlän, men det krävs att den politik som förs tarhänsyn till dessa förutsättningar.I olika motioner som berör länet har vi fört framexempel på åtgärder som med en framtidsinriktadoch offensiv skulle förändra situationen och gerättvisa åt län. Vi har bl.a. krävt:att de statliga investeringarna skall fördelasrättvist -- det gläder mig mycket att också IngridHasselström-Nyvall har tagit upp detta tema,att skatteutjämningen förstärks och blir mer rättvis,att länets småföretagande gynnas genomförbättringar i avgifts- och skattesystemet,att den föreslagna satsningen på alternativ energiverkligen kan genomföras ochatt jord- och skogsbruksnäringen kan främjas.När dessa generella krav är tillgodosedda, behövsdet även särskilda regionalpolitiska insatser förKalmar län.Vi från har krävt att samtliga kommuner iKalmar län, med undantag av kommun ochde tre församlingar på runt brofästet somtillhör pendlingsområde, skall ingå istödområde C. föreslår vi attbenämningen på detta viktiga regionalpolitiskainstrument i stället för stödområde blirresursområde. Det finns resurser och om de baratas till vara och utnyttjas rätt kan de komma helaregionen till godo. Därför anser vi att det är bramed den översyn av områdesindelning som föreslåsi reservation 15.Vidare kräver att länsanslaget uppräknasmed 328 milj.kr. Härigenom kan länsanslaget förKalmar län ökas så som har äskat.Däremot motsätter vi oss att medel motsvarandedet arealbidrag för betodling som uppgår till 3,5milj.kr. överförs till länsanslaget. Vi i centernkräver ju fortsatt drift vid sockerbruk.När det gäller utlokalisering av statlig verksamhethar utskottet tidigare uttalat sig för att sydöstraSverige är ett område som bör komma i fråga vidomlokalisering av statlig verksamhet. och jag har i flera motioner betonatbetydelsen av att statliga arbetstillfällen blirjämnare fördelade i landet. Även om den statligaverksamheten krymper, som det har föreslagits,finns det väldigt mångaarbetstillfällen att fördela.Kalmar län har näst lägst antal statligaarbetstillfällen per 1 000 invånare av alla län. Vi hardärför krävt ett femårigt investeringsprogram förstatliga investeringar och att i en första etapp 1 000statliga arbetstillfällen lokaliseras till länet.Herr talman! Jag vill slutligen säga några ord omhur vi i i sydost arbetar för att främjautvecklingen i södöstra . Vi gör det genomatt skriva motioner och på annat sätt. Här iriksdagen väckte centerpartister från ,och en motion. Vi har inriktat oss påfrämst fem huvudområden: högskoleutbildningen,med fasta forskningsresurser till ettnätverksuniversitet, den statliga verksamheten iområdet, som vi vill skall öka och förstärkas,infrastrukturen, jord- och skogsbrukets roll förenergi och sysselsättning, samarbete ochsamverkan i ett vidgat europeiskt perspektiv,främst med som geografiskt ligger sånära.Med det särskilda landsbygdsutvecklingsanslag på390 milj.kr. som har nämnt, kanväsentliga insatser göras i sydöstra för attstärka utvecklingen, infrastrukturen,sysselsättningen och servicen.Med det anförda vill jag instämma i yrkanden somtidigare har gjorts av centerpartister, och jag stårbakom de reservationer som har fogat tillbetänkandet.Anf. 72 ():Herr talman! Nog är regionalpolitiken ett ämnesom ger mycken och lång debatt, och det är ocksåen viktig debatt. Om jag har sett rätt på talarlistanär jag den tjugofjärde talaren som deltar i dagensdebatt. Och det är fullt klart att dessa frågor ombygders och hela landsdelars framtid är av stor ochvital betydelse för och riksdagensbeslutsfattande.Regionalpolitik är en del av politiken, men den fårinte ses avskild från all annan politik och bara tasfram då och då. Nej, en politik för positivutveckling över hela landet får vi bara om vi ser ochmenar att all politik hänger samman. Enskildabeslut måste ses i sammanhang, i en helhet därolika delar på ett eller annat sätt griper in ivarandra.I dagens betänkande tas en del av de frågor somavser framtiden för vårt land upp. Och antaletyrkanden som behandlas i betänkandet är mångaoch vittnar om ett stort och, som jag uppfattar det,allvarligt menat intresse för en utveckling av helalandet.Även frågor som rör sydöstra och somockså berör tas upp. Tillsammans medrikdagskolleger från och länhar jag under den allmänna motionstiden bl.a.väckt en motion som rör utvecklingen i sydöstraSverige. Vi pekar i motionen bl.a. på behovet avframtidssatsningar i hela landet, att man skall görasydöstra till en dynamisk och effektivknutpunkt i ett vidgat samarbete med ochövriga , men också på behovet avlokalisering av ytterligare statlig sysselsättning tilldenna del av landet. Dessutom pekar vi givetvis påett ökat behov av utbildning och på avsevärtförbättrade kommunikationer. I dettasammanhang vill jag också hänvisa till det somMarianne i sitt anförande redogjorde förbeträffande denna motion.När det gäller hänvisar utskottet i sinskrivning bl.a. till förra årets uttalande om attregeringen på grund av de speciella problemen ilänen och speciella situationuppmärksamt bör följa utvecklingen där. Man erfarockså att det ligger en framställning hosindustridepartementet om en temorär inplaceringav länets kommuner i stödområdet. Man pekarvidare på medel för regionala utvecklingsinsatseroch tillskott till högskolan, och man pekar på vadutskottet har anfört om sydöstra när detgäller omlokalisering av statlig verksamhet. Dettaär i sig saker som är positiva och som givetvis skallbejakas. Men det är inte nog. Förutom detta finnsdet så mycket annat som måste göras. Detta gällervägar, både de stora pulsådrorna genom områdetoch de små, det finmaskiga landsbygdsnätet,grusvägnätet ute på landsbygden, och givetvisgäller detta också jordbrukets omställning, somberör inte bara de enskilda jordbruksföretagenutan som till stor del sätter hela regionensnäringslivsstruktur i en ny och annorlundasituation. Jag tänker givetvis bl.a. på frågan omsockerbetsodlingen i sydöstra , men det blirmer om detta senare under kvällens debatt.Jag vill emellertid erinra kammaren om att vi icentern redan i samband med riksdagensbehandling av proposition 1989/90:76,Regionalpolitik för 90-talet, i likhet med förslaget iden regionalpolitiska utredningen menade att helaSydostsverige, inkl. , skulle föras in s.k.stödområde, som vi hellre vill kalla resursområde.Detta är fortfarande befogat, och jag vill i dettasammanhang också erinra om den länsuppvaktningsom ledde till det s.k. Blekingepaketet.Riksdagen beslöt då att satsa 112,5 milj.kr. för attSaab skulle etablera en bensinmotorfabrik iKarlskrona. Detta beslut som kammarensledamöter fattade har ännuinte blivit verklighet. Den gången menade vi icentern att en traditionell satsning på enbensinmotorfabrik inte varit det rätta utan att dethade varit bättre om satsningen hade getts enframtidsinriktning, exempelvis i form av utvecklingoch produktion av motorer för alternativabränslen. Vi ser att vårt förslag ligger allt mer itiden.Traditionell bilindustri brottas med storasvårigheter, vilket vi har stor erfarenhet av i länet,inte minst i , där men till stor del ärberoende av produktionen vid . Och fler ochfler börjar klart inse att framtiden ligger i attutnyttja de alternativa energikällorna. NärBlekingepaketet debatterades den gången sadedåvarande arbetsmarknadsministern i debatten attBlekinge nu hade fått sitt -- punkt slut. Menfortfarande har vi i inte fått det somlovades. Satsningen från , som skulle ha gett ca500 nya jobb, har inte blivit av, och de pengar somi och med detta skulle satsas i länet har inte kommitlänet till del. Med all rätt kräver vi nu att dessamedel kommer länet till del för att skapa arbeten,arbeten som gynnar länets utveckling och som kanbli till nytta . Dessa medel kan noggöra minst lika stor nytta om de delas upp på ettstörre antal företag med produktion i säkrareprodukter än den produktion som erbjöd meninte gav.Det är nu dags att regeringen ser till att dessapengar kommer länet till del och det fort. Läget ilänet är sådant att satsningar nu mer än någonsinbehövs. Eller väntar regeringen avsiktligt så att detskall bli ett nytt paket för länet? Frågan är ju fri ochställs här och . Vad är regeringens avsikter närdet gäller att stå fast vid de beslut som har fattatsoch i övrigt när det gäller att stödja en godutveckling och framtid också för detta län som är ettav de minsta länen i landet? Kanske ruvar man i allafall på ett paket igen. Men låt det då inte gå för långtid. Paketet behövs i så fall nu och får inte kommaför sent. Se till att verkställa det som engång redan har beslutat.Jag vet att jag inte får något svar här och , menjag uppmanar regeringen att se till att det beslutsom fattade i frågan om Blekingepaketetblir verklighet på ett eller annat sätt. Även viblekingar behöver satsningar tillnytta för länets befolkning, för länet och för helalandet.Låt mig också avslutningsvis, herr talman, få knytaan till det tabellverk som återfinns i slutet avbetänkandet. När man studerar detta framgår detmed all tydlighet att är ett av de mestutsatta länen i landet. Även om siffrorna nu harlitet tid på nacken kan jag beklagligtvis barakonstatera att de inte har blivit bättre sedan de togsfram . Det finns ett stortantal arbetslösa och människor som är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det finns ettstort antal förtidspensionerade och också mångaungdomar utan arbete.En gång var ungdomarna främsta ochstörsta exportprodukt. Då fick ungdomarna flyttafrån länet därför att arbete och utbildningsaknades. Låt det inte bli så igen.När det gäller befolkningsutvecklingen mellan 1980och 1990 ligger tillsammans medVästernorrlands län på sista plats. Detta är sakersom man knappast kan glädjas åt men som det ilänet finns en okuvlig vilja att komma till rätta med.Viljan finns, men hjälpen verkar saknas. Villregeringen att hela skall leva och utvecklasgäller det också att får sin berättigade delav vår gemensamma kaka.Anf. 73 ():Herr talman! Jag vill föra denna debatt tillbaka ditdär den började. Regionalpolitik har flera aspekter.Det finns defensiv och offensiv regionalpolitik.Den defensiva är det som främst har diskuterats , nämligen stödet till ekonomiskt svagaregioner. i har visat attandelen av ekonomin, av sysselsättningen och avbefolkningen i tolv huvudregioner ärdensamma som . Han har också visat attregionalpolitiken inte har haft någon som helstinverkan på utvecklingen. Vad som har hänt är attbefolkningen har flyttat in till städerna inomregionerna.Den debatt som vi har fört visar också tydligtatt han har rätt. Det hindrar dock inte att man skallsöka bättre metoder att stimulera de regioner sombehöver det. Men man skall komma ihåg att arbeteinte är som en smörbytta, dvs. att om någon tar enklick är det mindre kvar till de andra, utan arbetehar den egenskapen att det skapar arbete.Den andra och viktigare formen av regionalpolitikär den offensiva regionalpolitiken. Det här seklethar i varit nationalstaternas och nästa sekelkommer att bli regionernas. På olika håll i Europaväxer nu tillväxtregioner upp, utan hänsynstagandetill nationsgränserna. Detta ger länder ekonomisktillväxt och resurser både för välfärd och för miljö.Sådana regioner är t.ex. axeln ----, axeln -- --,centralområdet i -- eller området iBayern--Schweiz.Norra saknar sådana starkatillväxtregioner. Det är ett hot inför vårgemensamma framtid. Det enda vi har i norraEuropa är axeln ----Uppsalamed sina två universitet och en flygplats.Alla studier som har gjorts i och i harvisat att det är tre faktorer som skapartillväxtregioner. Den första är att man har brauniversitet för forskning och utbildning. Den andrafaktorn som är väsentlig i regionalpolitiken är har väl fungerande transportsystem. Det gällerinte minst flyg, eftersom kreativitet är någontingsom uppstår i människors möten, inte viadatorkanaler. Den tredje faktorn är en godlivsmiljö för dem som bor i området, dvs. ett brakulturliv, ett bra fritidsutbud, goda bostäder ochbra skolor.I norra har resurser attbli femte K-region med sin storflygplatsoch sina tre universitet. Så är inte fallet i dag.Göteborg har möjligheter att utvecklas starkt isamverkan med antingen eller Skåne.Sydostsverige kan nå samverkan med länderna påandra sidan . Hansaområdet har i självaverket en mycket stor potential när nu bådeNordtyskland och ökar i kraft.Men även en offensiv regionalpolitik kräverpolitiska insatser, både lokalt och centralt.Kommunikationsfrågorna måste lösas och lösas påett effektivt sätt. Utbildningens kvalitet ochforskningens kvalitet måste stimuleras, men detmåste också ske med implementeringen avforskningsresultaten. Vi behöver också avreglera.Man måste kunna tillåta en instabil struktur. Manmåste släppa benägenheten att lägga sig i. Thebusiness of government is not the government ofbusiness, har man sagt i USA.Vi behöver utveckla subsidiariteten, dvs. vi måstefå ned besluten på lägsta möjliga nivå. Vi måsteäven tillåta en naturlig regionindelning i stället förde gamla läns- och landstingsindelningarna, som vihar kvar nästan sedan medeltiden.Om vi skall nå fram till regioner som har en chansatt konkurrera i kan de inte vara fler änsex--åtta stycken, troligen med ett universitet icentrum. Lokalt krävs det planering och utvecklingav kulturliv, skolor, bostäder ochkreativitetspooler. Lyckas vi med den offensivaregionalpolitiken kan vi skapa tillväxtregioner medkraft. Då har vi skapat just den kraft här i Sverigesom kan ge möjlighet att också sätta in resurser iden defensiva regionalpolitiken. Då kan vi hävdaoss i den europeiska ekonomiska konkurrensen.Nordeuropa skulle må bra av att ha etablerade,rejäla tillväxtregioner.Tillväxtpropositionen innehåller en deltankegångar i den riktningen. Men detta följs inteupp med en tillräckligt offensiv regionalpolitik. TillSverige måste man åka båt. Det gör att vi måsteakta oss för att utveckla alltför mycket avöfolksmentalitet och isolationism. Vi måste varamed i konkurrensen mellan K-regioner.Anf. 74 ():Herr talman! betraktades under enlång följd av år som länet utan problem. är detåtskilliga år sedan. Vi har genomlevt stålkris och en rad olika bekymmer som rörtsysselsättningen och näringslivsutvecklingen ilänet. Vi har så att säga kommit in i resonemangenkring stödområden, och sedan några år tillbakaingår Bergslagskommunerna i stödområde.Vi har upplevt en radvarsel om uppsägningar liksom faktiskauppsägningar på flera olika industrier, framför allt ide södra delarna av länet. I är mannaturligtvis särskilt hårt drabbad genom att ,ensidigt och utan närmare samråd, har bestämt sigför att lägga ned hela sin verksamhet iHallstahammars kommun. Därmed går kommunenmiste om ungefär 500 arbetstillfällen.Vi på den socialdemokratiska länsbänken har väcktflera motioner under den allmänna motionstidenom insatser av s.k. infrastrukturell natur för attförbättra länets möjligheter att klarasysselsättningen och framtiden för människorna ilänet. Jag vill bara här kort nämna ,som är en snabbtågsjärnväg från --till --, Bergslagspendelnfrån via bl.a. upp tillFagersta och Ludvika.Ytterligare insatser för högskolan är andra åtgärdersom vi anser vara viktiga, liksom naturligtvis ocksåinvesteringar i de vägar som går genom länet ochsom är viktiga för försörjningen med råvaror ochför uttransporter av produkter.Vi har också engagerat oss mycket hårt imöjligheterna att förbättra Mälarsjöfarten genomförbättringar i och på annat sätt.Vi har också under den här vintern fått ägna myckettid åt att ta fram argument för att den nedrasadebron i skulle sättas igång igen och för attvi skulle få upp den på den segelfria höjd somtidigare varit bestämd.