prot · GE09106 · 1991-05-03 00:00:00 — Nedsmutsningen är ettresultat av något som vi för övrigt till övervägandedel anser vara väldigt positivt, nämligeninternationellt varuutbyte och utbyte av mänskligakontakter. Det är då inte rimligt att dessakommuner drabbas av speciellarenhållningskostnader för en nedsmutsning somfaktiskt är en nationell angelägenhet. Vi har dennagång nöjt oss med ett särskilt yttrande i frågan ochmenar att dessa förhållanden noggrant måsteövervägas i samband med en ansökan om extraskatteutjämningsbidrag . Jag anser attdet är ganska oförskämt att belasta dessa småkommuner med kostnader av det här slaget.Det har i olika sammanhang tagits upp de någotbisarra förhållandena i kommunerna ochLidingö. Det är ganska orimigt att kommunerna pågrund av en kombination av en ett kommunalt skattestopp förlorar pengar pådet sätt som de gör. Vi i har därförställt oss bakom den motion som har avgiviti denna fråga. Därmed stöder vi också reservation19. Jag yrkar bifall till reservationerna 6,23 och 26.Vi står för tillfället mitt uppe i en ganska intressantutveckling i landet. Den innebär i många avseendenen sorts nedrustning i stället för en vidareutvecklingav samhället i mijövänlig riktning underdemokratiska former.Under många år har starka krafter inom näringslivoch bland liberaler ägnat mycket tid och kraft föratt svärta ner det mesta som står för. Detvisas bilder av följda, förtryckta, nedslagna,skatteförtryckta människor, och den skatt som integår till polis och försvar betraktas i stort sett somstöld.Ni har odlat denna bild så länge att ni självaframstår som ert föraktade systems bevarare,därför att inget uppenbart händer av det ni sägerborde hända. Ni har blivit era löftens fångar. Dåföds ett nytt parti, ny demokrati, som med kraftförfäktar det ni säger er förfäkta och ni förfasar er.Herr talman! Man ser här i det verkliga livet attföräldrarna förfasar sig över det barn som de självahar alstrat -- ett barn som dessutom ser ut att måväldigt bra och växer till sig. Jag kan inte förstå eroro över den här frodiga ungen, som säkert är villigatt hjälpa er på vägen mot ökad miljöförstöring ochdemokratiavveckling. 7 i (s):Herr talman! Det betänkande som vi nu behandlarinnefattar de flesta avsnitt inom detkommunalekonomiska området. Det gäller denkommunala ekonomin i allmänhet, begränsningar iden kommunala utdebiteringen, denkommunalekonomiska kommitténs arbete,statsbidragen till kommunerna,skatteutjämningssystemet, extraskatteutjämningsavgift, avräkningsskatterna samtkompensation för slopad kommunalföretagsbeskattning.Samtliga dessa avsnitt är nu föremål föröverväganden i den kommunalekonomiskakommitténs arbete. Detta sätter naturligtvis sinprägel på avlämnade motioner i anledning avpropositionen, på reservationer och självfalletockså på betänkandet.Jag vill inledningsvis nämna att också jag, liksomflertalet har varit inne på, uppfattar det som att detrent övergripande finns en betydandesamstämmighet vid bedömningen av de problemsom föreligger inom den kommunala sektorn. Jaghar dock inte hört särskilt mycket i de tidigareanförandena om det arbete som pågår ute ikommunerna. Det är ett omfattandeeffektiviseringsarbete med anpassningar ochnydaningar inom flera områden. Arbetet är t.o.m.så pass avancerat att det har gett underlag förförslag till skattesänkningar, t.ex. här i Stockholm.Jag för min del har en optimistisk bedömning närdet gäller de framtida möjligheterna för attåstadkomma balans inom denna sektor. Jag tror attde flesta delar min bedömning. En förutsättning ärnaturligtvis att en del grundläggande förändringar iolika avsnitt måste genomföras.Med anledning av proposition 100, bil. 9, har underallmänna motionstiden väckts 25 motioner samt enmotion som har överlämnats till finansutskottetfrån utrikesutskottet.Utskottet ansluter sig till budgetpropositionensinriktning, att åtgärder måste vidtas för attlångsiktigt nå balans mellan den kommunalasektorns utgifter och inkomster och att denkommunala sektorns utveckling och sammantagnaekonomi måste anpassas till detsamhällsekonomiska utrymmet. Med hänvisninghärtill är utrymmet för landstingens ochkommunernas volymtillväxt per årunder , vilket är den angivelse somfinns i budgetpropositionen.I anledning av tidigare inlägg vill jag hänvisa just tilltexten i budgetpropositionen. Volymtillväxten ikommunerna får inte tillåtas bli högre än . Detskrevs av det skälet att man vartveksam inför utvecklingen. När man nu vet vadsom hände, har man i kompletteringspropositionenangivit . Jag säger detta med anledning av dekritiska synpunkter som framfördes om dejusteringar som gjordes ikompletteringspropositionen i förhållande tillbudgetpropositionens. Utskottet ansluter sig nu tillde inriktningar som anges i budgetpropositionenom begränsningarna för kommunernasekonomiska utgiftsexpansion.Propositionen anger bl.a. också att kommuner ochlandsting inte skall åläggas nya uppgifter utan attfinansiering av åtaganden har anvisats -- dock angesatt finansiering via höjda skatteuttag icke ärfinansieringsalternativ, vilket ocksåöverensstämmer med de tidigare inläggen, utom ifallet och vänstern, som i det här falletkanske har en annan inriktning.I den moderata motionen FU303 av . hävdas som ett allmänt faktum attproduktivitetsutvecklingen är negativ inom denkommunala sektorn, inom hälso- och sjukvård,utbildning och social verksamhet. Det är ett mycketomstritt påstående som det inte finns någraövertygande bevis för. Själv delar jag inte denuppfattningen, men låt oss följa moderaternasresonemang för att se vart det leder.Så här skriver i sin motion: ''Omproduktivitetsminskningen upphörde och vändestill en ökning skulle inom ramen för oförändradekommunala utgifter bättre service kunna erbjudasän den som kräver en real kostnadsökning ochtrots detta leder till oförändrade resultat. ''Därmed skulle, säger , en nolltillväxtlåta sig väl förenas med höga ambitioner för denkommunala verksamheten.Det är väl en underbar förutsättning för politisköverbudspolitik? måste redovisa förriksdagen hur detta teoretiskt och praktisktegentligen skall kunna fungera i verkligheten.Moderaterna fortsätter: Vi förutsätter högreproduktivitet i den kommunala sektorn. Därmedfår vi ut mera av de resurser som vi satsar.I själva verket satsar mindre på denkommunala verksamheten än något annat parti,men de hävdar att de får ut mer. Det är sammaluftiga resonemang som man numera hör frånexempelvis det nybildade partiet ny demokrati.Skär man ned så blir allt bättre. Man får lust attfråga: Varför skär inte ner ännu merså att man får en ännu större produktivitetsökningi den kommunala sektorn, eller finns det en gränsför hur mycket man kan skära ned innanproduktiviteten sjunker? På denna punkt uppreparjag till : Ge oss en liten redovisning avhur det som ni framför i era luftiga resonemangegentligen skall fungera. Jag tror att detta är envilseledande teknik från som inte harmed verkligheten att göra. förslagleder faktiskt inte till en oförändrad omfattning avden kommunala verksamheten. Med allsannolikhet skulle detta innebära nedskärningar avverksamhet och nedrustning på flera områden.Visa av erfarenheterna anger numerainte på vilka områden de vill skära ned, utannedskärningarna skall ske generellt avstatsbidragen, och kommunerna får anpassa sigbäst de kan. Det är inriktningen i moderaternasmotion som också följs upp i en reservation.Vi anser till skillnad från att denkommunala verksamheten måste få öka något iomfattning. Det finns stora eftersatta behov i denkommunala verksamheten, och det vore därför felatt drastiskt skära ned den.Jag är inte så övertygad som om att vihar haft en negativ produktivitetsutveckling i denkommunala verksamheten. Jag tror i stället att denhar varit positiv och att den kommer till uttryck isuccessiva kvalitetsförbättringar. Inom sjukvårdenkan vi bota och operera fler sjukdomar ochåkommor . Det leder till ökadefterfrågan och större anspråk . Det ärdärför som vi fortfarande har köer inomsjukvården. Men jag tror att flertalet medborgareinstämmer i att när vi får del av vården så är denav hög kvalitet och fungerar mycket bra. Det finnsundersökningar som ger stöd för den uppfattningsom jag här har deklarerat.Folkpartiet har i motion 309 med somförsta namn understrukit den kommunalaekonomins stora betydelse för samhällsekonomin istort. pekar i sin motion också pånödvändigheten av att man balanserarkommunernas ekonomiska utveckling, så att denöverensstämmer totalt med statens allmännaekonomiska möjligheter. påtalas att detär uteslutet att tillskjuta ytterligare resurser viastatsbidrag till den kommunala sektorn.Centerpartiet behandlar de kommunalekonomiskafrågorna i motion 227 med somförsta namn. brukar i sina motioner hävdaatt alla kommuner bör ingå iskatteutjämningssystemet. De rika kommunernaskall inte stå utanför utan bör ingå i utjämningenoch omfördelningen. Det är den inriktning somtidigare har redovisats av , och jagdelar den uppfattningen.Men jag kan inte förstå varför vill avskaffaden särskilda skatteutjämningsavgiften. Deninnebär ju att även de rikaste kommunerna,framför allt i , får vara med ochbetala avgifter i förhållande till sin skattekraft. Detär väl en bra princip för utjämning mellan fattigaoch rika kommuner att skillnaderna mellan demutjämnas? Det finns visserligen vissa brister i dettasystem i kombination med skattestoppet för de allrarikaste kommunerna, vilket vi påtalar ibetänkandet. Men det skall lösas inom denkommunalekonomiska kommitténsutredningsarbete. Men principen måste vara riktigom man anser att alla kommuner bör omfattas avsystemet. Jag tycker att agerande i dennafråga inte är helt konsekvent. Det vore därförintressant om representant berör minsynpunkt i detta avseende.I vänsterns motion 224 med som förstanamn redovisas, precis som hargjort här, att vänstern vill ha en avsevärdpåspädning till kommunerna. Jag har tidigare förtett sådant resonemang från denna talarstol medLars-Ove . Med det samhällsekonomiskaläget är det nästan oansvarigt att gå ut och ge skenav att denna möjlighet skulle kunna föreligga.Utskottet behandlar i övrigt hela den kommunalaekonomin med den inriktning som jag nämndeinledningsvis, nämligen i etapper.Utskottet ställer sig bakom propositionensinriktning, och jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på de reservationer som ärfogade till betänkandet.Till sist vill jag göra ytterligare några kommentarer.Rune ställde några frågor till mig omexempelvis skatteutjämningssystemet. Jag tror attRune har förbisett eller glömt -- vilket jaghar nämnt tidigare, och han och jag har även haften diskussion om det tidigare -- attskatteutjämningssystemet är konstruerat ochpresenterat av en borgerlig regering. Jag har sagtatt detta system inte är möjligt att tillämpa.Skatteutjämningsavgiften är en följd av attskatteutjämningssystemet inte fungerar. Om manskulle låta det fungera fullt ut skullesamhällsekonomin inte tåla de ökade kostnadersom blir följden därav. Därför har man infört ettutjämningssystem i anslutning till förslaget omallmänt skatteutjämningssystem, nämligenskatteutjämningsavgiften. Men det är en utjämningför att åstadkomma att de bäst behövandekommunerna ändå inte drabbas så hårt av denneddragning som var nödvändig med hänvisning tillsystemet. Jag delar principen att det systemet harsett sina bästa dagar. Men det är en borgerligkonstruktion. Och jag vet vilka bravorop som mandå fick höra från olika håll om hur bra det skulle blioch hur positiv kommunernas utveckling skulle blimed anledning av detta.Carl blandar i sitt anförande in en delföreteelser som egentligen inte har med debattenatt göra. Såvitt jag förstår är det inte någon som villta bort eller nagga den kommunala självstyrelsen ikanten. Det är en Frickkonstruktion. Så är detalltså inte. Men att man diskuterar vilka avsnitt somman skall ha möjlighet att bedriva verksamhet i ochhur tillämpningen skall ske, förutsätter jag attriksdagen även har möjlighet att göra.Jag tycker att den kommunala verksamheten harstörre frihet . Och så kommer detatt vara även i fortsättningen, inte minst medhänvisning till de förslag som har genomförts ochsom innebär att man ser till att kommunerna får ensådan storlek att de har resurser m.m. för att klarasina verksamheter. Vi vet också vilken kritik somhar framförts i dessa sammanhang. Men det harockså varit ett led i den kommunala självstyrelsensmöjlighet att utvecklas. Och den inriktningen står ivarje fall socialdemokraterna fortfarande fast vid.Anf. 8 ():Herr talman! Jag vill till iGamleby bara säga att det som oroar oss moderatermest när det gäller den kommunala ekonomin är attden kommunala konsumtionen har ökat betydligtmer än vad som är förenligt med en balanseradutveckling av samhällsekonomin. Denutvecklingen har pågått under många år.Visserligen har det år påpekats ifinansplanen att nivån har varit för hög. harman krupit ned litet grand i förhållande till tidigareoch sagt att ökningen skall bli . Det sade man ijanuari. närkompletteringspropositionen presenterades talasdet om . uppfattade alldelesriktigt att detta visar att även regeringensuppfattning i denna fråga närmar sig den moderata.Men jag saknar att inte drarlärdom av detta och säger att det är riktigt och attdet bör bli på det här sättet. I stället säger han attdet inte är troligt att man kommer ned till dennämnda nivån. Jag fick intryck av att ArneAndersson önskade att volymexpansionen skulleuppgå till . Detta oroar mig, eftersomdet visar att det bland socialdemokraterna finns ettointresse för att hålla den kommunala expansionennere. Därmed uppstår automatiska störningar isamhällsekonomin. Det är vi överens om.Sedan sade någonting somförvånade mig. Han sade att han inte är övertygadom att det har varit en negativproduktivitetsutveckling inom den kommunalasektorn. Det finns undersökningar som visar påmotsatsen, hette det. Ja, det finns enstaka sådanaundersökningar, men man kan verkligen betvivladeras sätt att arbeta metodologiskt, och det finnsotroligt många fler undersökningar som visar påmotsatsen, nämligen att utvecklingen har varitutomordentligt dålig och i regel negativ. Detta ärett allvarligt bekymmer, för om det fortsätterkommer ju den totala kakan i kommunsektorn attkrympa. I stället borde man som sagt försöka se tillatt produktivitetsutvecklingen blir positiv. Om denkan öka med 1--, blir det en bättreutveckling än då man har en 0-procentig utveckling realt sett i volym ikommunerna. Man får ju ändå mera till godo än omman har ingen produktivitetsutveckling alls vid en1 % ökning av den kommunala expansionen.Anf. 9 ():Herr talman! i blev heltplötsligt mycket otydlig. I andra sammanhang ärhan inte direkt känd för att vara otydlig, men närdet gällde volymtillväxten mellan januari och aprilgled betänkligt i sitt resonemang.Jag hoppas att har rätt i sinbedömning: att egentligen vill haminst i volymtillväxt. Men regeringen kom ochslog till.Annars kan man fundera över vad som egentligenhar hänt . Har regeringensbedömning av det ekonomiska livet i framtidenblivit så mycket sämre? Om jag har förstått det helarätt, hyser regeringen en oändlig optimism om attutvecklingen vänder . Kunde regeringen läggafram ett förslag , skulle det bli en ökning från1 % till kanske . Regeringen förnekar ju intedirekt behovet. Man säger ju att områdena vård,omsorg och utbildning är oerhört viktiga. Det är välkvartalspolitiken som på nytt kommer till uttryck.Jag vet inte om det var några förlupna ord när ArneAndersson sade att det var politiskt nästanohederligt av att säga att vi bordekunna satsa 10 miljarder extra på kommunerna,framför allt då på de områden som vi mycketkonkret har pekat på: barnomsorgen, hemtjänstenoch sjukvården. Det gäller insatser för demänniskor som arbetar inom kommunen. Som jagsade tidigare handlar det givetvis om fördelningmellan offentlig och privat konsumtion. Vi harföreslagit att pengarna skall tas genom ett slopandeav grundavdraget för personer med en inkomstöver . Det betyder att de högavlönademåste minska sin konsumtion till förmån föroffentlig konsumtion i kommunerna. Det ärgammal hederlig fördelningspolitik inomarbetarrörelsen.Jag blev litet förvånad när i ett tidigareinlägg diskuterade generell välfärdspolitik.Miljöpartiet är kanske mycket nära de borgerliga.Jag vet inte om jag fattade rätt. Skall vi ha engrundtrygghet, varefter man i kraft av plånbok skallkunna plussa på sin trygghet? Eller skall vi ha enmycket hög grundtrygghet som dehögavlönade inte får sjukvård och annat gratis? Jagblev inte riktigt på det klara med miljöpartietsståndpunkt. Det här är ju ganska intressant,eftersom högerpartiernas ståndpunkt ju är den attgrundtryggheten skall vara ganska låg, så attplånboken sedan får avgöra.Anf. 10 ():Herr talman! Låg mig börja med en litenkomplimang till i . AttArne tog upp det omfattandeomdaningsarbetet i kommunerna visar vad vi välalla vet, nämligen att är mycketväl förankrad i den kommunala verkligheten. Detär alltid roligt att få debattera med dem som kan defrågor som de diskuterar.Beträffande omdaningsarbetet kan man säga attmånga möjligheter till produktivitetsförbättringaronekligen finns i kommunerna, men i en delkommuner är de redan utnyttjade. Närmoderaterna säger att man skall satsa mindre för attfå mera är det som om man skulle diskutera omfåglar som man inte har i handen. Det gamlaordstävet att det är bättre med en fågel i handen äntio i skogen har en viss giltighet. På den grunden ärockså centerpolitiken upplagd.Med tanke på den kunskap som blir jag litet förvånad över att han kundetolka mig på det sättet att skulle ha uppgivitdet klara och mycket konsekventa målet att allakommuner skall vara med i ettskatteutjämningssystem. Jag deklarerade tidigareatt vi har målet att avskaffa trodde faktiskt att även hadedet målet, eller är det så att vill haden skatten kvar inom det nyaskatteutjämningssystemet? I så fall vill vi gärna fåupplysning om den saken. Vi har i alla fall haft envision av att det nya skattesystemet skall fungerasom vi tänkt, eftersom de specialdestineradebidragen skall minska radikalt. Jag tror att vi äröverens om detta. Då kommer det att ges utrymmeför att styra skatteutjämningen i första hand genomatt skatteutjämningsbidraget blir mindre. Dettainnebär att skatteintäkterna får behållas i myckethögre grad. Det blir en påfyllnad ovanifrån endastgenom statsbidrag.Det blir ett mer logiskt och rättvist system, och i detsystemet har inte någon plats.Dess nuvarande utformning har varitemot -- vi ville ha en annan utformning, bl.a. för attminska de orättvisor som uppstår.Jag kan inte förstå, , att nisocialdemokrater inte vill rätta till de uppenbaraorimligheterna. Det kostar någon promille, sett urskatteutjämningssynpunkt, att rätta till detta som i och betalar 125--av sin skatteintäkt. Varför ställer ni inte upppå det? Varför låter ni en helt onödig orättvisafortgå ett extra år, när vi här kan se till attavskaffa detta fr.o.m. nyår? Ge mig ett ärligtbesked på den punkten!Anf. 11 ():Herr talman! Jag gläder mig åt iGamleby självklara hängivenhet till detkommunala självbestämmandet och denkommunala demokratin. Även jag tycker att dettautgör grunden för den framtida kommunalaekonomin.Jag vågade framföra en farhåga beträffande detkommunala självbestämmandets framtid, medtanke på det som sker i det svenska samhället ochde önskningar som framförs om att vi skallintegreras i det demokratiska underskottet i EG.Men det var bara en oro som jag ville uttrycka.Det kom upp en diskussion om den generellavälfärden. I ett läge i ett land när man faktiskt haront om pengar tycker vi det är viktigt att läggapengarna där de verkligen behövs. De som hargoda inkomster kan avstå från stora delar av dengenerella välfärden eftersom de har råd med det.Men andra har inte råd med detta. Pengarna skallalltså användas på rätt sätt. Därför tycker vi att detfinns all anledning att se över systemen så att defungerar på ett bra sätt, så att de som har gott ompengar inte är med och slösar och konsumerar förmycket.Anf. 12 i (s):Herr talman! har förmodligenmissuppfattat mitt inlägg, vilket jag beklagar. Närdet gäller den kommunala volymtillväxten har jagsagt att det var skillnad mellanbudgetpropositionen ochkompletteringspropositionen, och jag angav ocksåorsakerna till det. Med den skrivning som finns ibudgetpropositionen är det helt klart att mankunde förvänta sig en justering ikompletteringspropositionen -- det kan inte varanågot märkvärdigt. Att den justeringen sedan ärneddragen och närmar sig förslag som ligger ännulägre bör inte tillskriva sig alltför storafördelar av.Det finns inget ointresse från socialdemokratin ifråga om att se till att få ett system som gerkommunerna ett ekonomiskt underlag ochrättmätiga resurser av de samladesamhällsresurserna. Det är detta vi håller på attsamverka till en lösning av i denkommunalekonomiska kommittén, men det är inteså enkelt. Många förenklar det hela och säger attalla problem nu skall lösas. Problemen kan lösas,men det måste till mycket samstämmighet, mycketsamordning och förståelse för att det i slutändanskall bli ett bra resultat. ser det ut som attdet skall bli möjligt, och jag hoppas attslutprodukten får denna inriktning.Beträffande resonemang villjag säga att jag självfallet delar uppfattningen attdet vore önskvärt att de samhällsekonomiskaresurserna gav möjligheter till påspädningar. Menoavsett var man tar resurserna och balanserar dem,är det i den totala samhällsekonomiskaomslutningen omöjligt att i det här avsnittetplötsligt dra på med stora insatser. Då skulle det blisnedvridningar i det stora sammanhanget, som vi ialla andra sammanhang säger att vi måste hjälpas åtatt balansera. Under den övergångsperiod som vinu upplever får vi godta de här anpassningarna, föratt komma rätt igen.Till : Jag tycker kanske att det som ståri de centerpartistiska motionerna om är ganska klart. Det är också på dengrunden som jag har uppfattat allmännahållning. Men det är möjligt att vad som sägs imotionerna inte överensstämmer med den centralacenterinriktningen och med verkligheten.Till sist till : Jag kan konstatera att CarlFricks farhågor beträffande det kommunalasjälvstyret är helt obefogade. Jag uppfattade ocksåatt ansåg att det var på det sättet.Anf. 13 ():Herr talman! Jag har inte alls missuppfattat ArneAnderssons i inlägg vad gäller denkommunala volymexpansionen. Han säger: Detfinns inget ointresse av att låta kommunerna få sinrättmätiga andel av de samlade resurserna. Ja, detär det viktiga och den avgörande frågan. Det ärtydligt att vi har olika uppfattningar om vad sommenas med den rättmätiga andelen.Vi moderater menar att kommunernas andel av dentotala samhällsekonomin inte får öka. tycker att det är riktigt med ytterligareökningar, även i det för landet så ekonomisktbesvärliga läge som vi har . Det är enintressant uppgift som vi har fått.Låt mig, herr talman, rikta envälgångsönskan och ett tack till har debatterat ekonomi med honomsedan 1985, och drar han sig tydligen tillbaka tillsitt kära och . Jag ärövertygad om att han fortsättningsvis kommer attägna sig åt ekonomi ochkommunalpolitik. Jag har alltid tyckt att det harvarit givande och trevligt att debattera med enkommunalekonomiskt så kunnig person som ArneAndersson. 14 ():Herr talman! Om man skall ta påorden skulle man säga: Det är ett bekymmersamtsamhällsekonomiskt läge, och även om vi tarresurser från de högavlönade som tjänar över180 . och tar bort grundavdraget för dem ochtillför kommunerna de resurserna, för framför alltvård och omsorg, kan det gå alldeles snett.Då måste det vara en oerhört vårdslös skrivningsom majoriteten har gjort som svar på motionerna.Vad jag får fram säger man att det grundläggandeansvaret för vård, omsorg och utbildning måste tasav kommunerna.