prot · GE09123 · 1991-05-31 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:123Fredagen den 31 maj 1991Kl. 9.001 § Anmälan om återtagande av plats iriksdagenTredje vice talmannen meddelade att BirgittaJohansson (s) återtagit sin plats i ,varigenom tjänstgöring somersättare upphört.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropsition1990/91:194 till lagutskottetSkrivelse1990/91:165 till utrikesutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /91:SkU24 ochSkU25Utrikesutskottets betänkande 1990/91:UU19Trafikutskottets betänkande 1990/91:TU30Jordbruksutskottets betänkande 1990/91:JoU30Bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU184 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 30 majFöretogs till avgörande lagutskottets betänkande1990/91:LU37 och bostadsutskottets betänkande1990/91:BoU15 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 122).Lagutskottets betänkande LU37Mom. 2 (statsbidrag till kommunalkonsumentverksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot16 för reservation 1 av . 38ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (miljö- och energirådgivning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls genomuppresning.Mom. 6 (kost och hälsa)Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot35 för reservation 4 av och . 49 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU15Mom. 1 (upphävande av bostadsförsörjningslagen)Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot56 för reservation 1 av m.fl.Mom. 3 (bostadsförmedlingarnas verksamhet)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot146 för reservation 2 av m.fl.Mom. 6 (från kommunerna friståendebostadsförmedlingar)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot127 för reservation 4 av m.fl.Mom. 7 (upphävande av anvisningsrättslagen)Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot91 för reservation 5 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.5 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogssocialutskottets betänkande1990/91:SoU19 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden till /92.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.6 § Flyktingpolitiken m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU14 Flyktingpolitiken m.m. (skr.1990/91:77).Anf. 1 ():Herr talman! Det utskottsbetänkande vi nu skalldebattera behandlar regeringens skrivelse ominvandrar- och flyktingpolitiken och en radmotioner i flykting- och invandrarfrågor, inte minstmed anknytning till den internationellaflyktingsituationen, det internationellaflyktingpolitiska arbetet och vår egenutlänningslagstiftnings tillämpning. När dennadebatt hålls har en principproposition lagts om denframtida flykting- och invandrarpolitiken,huvudsakligen baserad på den utredning somtillsattes och som har varit ute påremiss.Dagens debatt känns redan på förhand någotinaktuell, eftersom vi i utskottet naturligt nog intehar diskuterat frågorna utifrån de nya premissernautan främst utifrån nu rådande förhållanden. Jagbeklagar verkligen att vårriksdagen inte har berettsmöjlighet att ta ställning till de förslag som idagarna har förelagts oss, så att vi hade kunnatdebattera med ett bättre framtidsperspektiv. Nublir det höstriksdagen som får besluta om detta.Redan nu vill jag emellertid säga -- utan att hahunnit sätta mig in i alla delar av det nyligenframlagda betänkandet och utan att föregripa denkommande behandlingen av propositionen -- attutredningens intentioner om en sammanhållenflykting- och immigrationspolitik ganska välstämmer överens med de förslag som vi moderatertidigare lagt i flykting- och immigrationsfrågorna.Det gäller bl.a. internationella åtgärder för attdiskutera grundorsakerna till flyktingströmmarnamer öppet, ett aktivare arbete inom FNs ram närdet gäller säkerhets-, handels- ochbiståndspolitiken, åtgärder för att motverka flyktoch för att hjälpa flyktingarna i deras egna regioner,en fråga som vi har haft uppe här.Det gäller ett ökat internationellt samarbete samten ökad satsning på de frivilliga organisationernasinsatser. Här hemma gäller det bl.a. en ökadsamordning mellan bistånds- och flyktingpolitiken.När denna debatt hålls, kan det med fog sägas attflyktingsituationen i världen på intet sätt har ljusnatsedan vi senast diskuterade dessa frågor, tvärtom. Iskrivelsen erinras om att inte enbart krig ochförföljelse utan även fattigdom, arbetslöshet ochmiljöförstöring kan utgöra grogrunden förkommande massiva immigrationsflöden.Nära inpå oss har vi den labila situationen i öst,främst i . Vi har all anledning att oroa ossför utvecklingen i i övrigt,inte minst i . Gulfkrisen har lämnatfruktansvärda spår efter sig med nära nog ettutrotningskrig mot de förföljdakurderna. I har krig, svält, sjukdomar ochnaturkatastrofer ytterligare förvärrat situtationenför plågade folk. Jag tänker naturligt nog särskilt påsituationen för människorna i och Sudan.Och situationen efter översvämningarna iBangladesh har skakat om oss alla. Detta bara föratt ta några aktuella exempel.Herr talman! är ett litet land medbegränsade resurser. Ensamma förmår vi intemycket till hjälp för de ca 15 miljoner människorsom är på flykt från sina länder -- men ofta blir kvari flyktingläger -- och de lika många somär så att säga på flykt i sina egna länder, s.k.displaced persons. Vi måste arbeta tillsammansinom och med de internationella organen för att haen chans att hjälpa.Främst bör vi eftersträva en ökad harmoniseringinom , och fortsatta initiativ bör tas till dettainom . Men vi bör också eftersträvaett ökat västeuropeiskt samarbete och ettsamarbete inom FN:s ram.Det är självklart att skall uppfylla sinaförpliktelser enligt överenskomna konventioner,främst . Asylsökandeflyktingar skall självklart kunna få en trygg iSverige. Vi moderater anser emellertid att FN:sflyktingkonvention är av gammalt datum och attden inte speglar dagens situation. I regeringensnyligen avlämnade proposition talas också om ett''starkt skyddsbehov'' vid sidan avGenèvekonventionen, alltså en något generösaretolkning än beslutet , om jaghar tolkat förslagen rätt. Vi anser i vår reservationatt aktivt bör arbeta för en nyflyktingkonvention, som baseras på förhållandena ivärlden , även om vi inser att detta är förenatmed stora svårigheter. Vi anser också att --utöver det internationella arbete som pågår ochsom är redogjort för i regeringens skrivelse -- bör tainitiativ till en alleuropeisk konferens kringflyktingfrågorna.Herr talman! Tills en överenskommelse har kunnatnås om en modernare flyktingkonvention anser viatt nuvarande bedömning rörande flyktingstatus tillvidare i princip bör gälla, dvs. FN-konventionentillämpad med en generös, individuell bedömning,där särskilt skyddsvärda fall skall få en här,även om det inte direkt är i överensstämmelse medkonventionen. Jag vill säga att jag har tolkatintentionerna i den framlagdapropositionen på det sättet. Vi kanske får reda påav invandrarministern om jag har tolkatintentionerna rätt i det här hänseendet.Vi anser att särskild hänsyn måste tas till demänniskor som flyr från de baltiska republikerna.I dessa fall måste iakttas de krav som grannskapetställer. Dessa ärenden bör betraktas som särskiltskyddsvärda fall. Härtill kommer att unga baltersom flyr från sovjetisk värnplikt anser attvärnplikten innebär tjänstgöring i enockupationsarmé, varför de bör ges generell rätt attstanna i Sverige.Jag yrkar bifall till reservation 5.I reservation 24 anför vi moderater attärendehandläggningen måste kunna förenklas iärenden där asylskäl uppenbart inte föreligger ochatt beslut bör kunna ges omgående fråninvandrarverket i dessa ärenden sedan det hargjorts en grundutredning. Människors lidande ioviss väntan bör nedbringas genom detta, samtidigtsom kostnaderna kan minskas.I reservation 31 anser vi att en asylprövningsnämndav det slag som asylprövningskommittén föreslagitsnarast bör införas och att regeringen bör läggafram förslag om detta. Jag finner att även i dennafråga finns ett förslag i den avlämnadepropositionen, om en s.k. utlänningsnämnd.Det är givetvis viktigt att har en humanflyktingpolitik. För att upprätthålla respekten fördenna och för att motverka flyktingfientligatendenser i samhället är det viktigt, anser vimoderater och jag hoppas även kammaren i övrigt,att vissa krav ställs på de asylsökande. I reservation38 anser vi att åtgärder måste vidtas för att kommatillrätta med dokumentlösheten. Jag vet attåtgärder redan har vidtagits och attdokumentlöshet räknas som en negativ faktor närdet gäller att få asyl. Vi har föreslagit att man bordekunna införa ett system liknande det amerikanska,där man leder flygpassagerarna till passkontrollenutan möjligheter för dem att kasta sina pass ochidentitetshandlingar.I reservation 39 hävdar vi att det måste sättas klaragränser för när asyl kan beviljas och att asylsökandebör veta att de riskerar att avvisas om de inte kanuppvisa någon form av handling som styrker derasidentitet eller bidrar med upplysningar som stärkerderas identitet. Det bör räcka med t.ex. en biljetteller något liknande. Någon liten handling har dockvarje asylsökande med sig när de kommer. Antaletdokumentlösa flyktingar bör nedbringas.I reservation 41 framför vi vår uppfattning att dennormala påföljden bör vara frihetsstraff om någonger uppenbart falska uppgifter för att få politiskasyl. I reservation 45 anser vi slutligen att det intekan godtas att personer visar lagtrots genom attgömma privatpersoner som avvisats eller utvisats.Vi menar att sådana ärenden bör verkställas, ochom någon förhindrar detta bör det beivras.Herr talman! På de flesta punkter delar vibedömningen i utskottets majoritetsskrivningar. Vianser att man där tagit vederbörlig hänsyn tillhumanitetens krav, t.ex. vad gäller respekten förindividen och särskilt hänsynstagande till barnen.Vi har i våra reservationer velat peka på någrapunkter som vi anser skulle gagna de asylsökandeflyktingarna och ge en ökad respekt för den svenskautlänningslagstiftningen.Jag yrkar således bifall till hemställan iutskottets betänkande och nöjer mig med att hayrkat bifall till reservation 5, även om vi moderatersjälvfallet står för även de övriga av vårareservationer.Anf. 2 ():Herr talman! Efter trodde manatt flykt som företeelse strax skulle upphöra. Menvärlden ser inte ut på det sättet. Vi såg nysshur tre miljoner kurder tvingades fly. För några årsedan tvingades 5--6 miljoner afganer på flykt. Vivet att att många kurder dog under umbärandena.Krigen på tvingar också miljonermänniskor på flykt. Den ständiga oron i ländernai skyfflar ut medborgarna i en tyvärraldrig sinande takt.Det är när krig och inbördeskrig bryter ut, när barntrampar på minor, när föräldrar jagas ut ur sina hemmed barnen i famnen utan ägodelar med sig, närkaos uppstår och när sönderfallande stater intelängre förmår skydda sina invånare, som flyktuppstår. Det är när mänskliga rättigheter kränks,som folk kan bo kvar i sina hem och isina länder.De som tvingas lämna sina hem och som bor relativtnära , eller i , kommer också tillEuropa. I de fredliga demokratierna i tar viemot de asylsökande med att diskuterahårklyverier huruvida de är riktiga flyktingar ellerinte, om de verkligen har gjort sig politiskt omöjligai hemlandet eller om de bara har flytt undan krigoch förstörelse. Om de inte är politiska flyktingar iGenève-konventionens mening händer det att mankallar den för missbrukare av asylrätten.Nästan alla flyktingar som finns i världen ochnästan alla flyktingar som UNHCR tar hand om harflytt undan krig och inbördeskrig eller annat våld.Afganer och kurder har inte, var och en av dekanske 8--9 miljonerna, blivit utsatta för personligoch individuell förföljelse. De är alltså intekonventionsflyktingar, men de har ett alldelesoavvisligt skyddsbehov som också erkänns i storadelar av övriga världen. Skulle de däremot kommaen och en till och söka asyl är det inte säkertatt de skulle få stanna. De möter nämligen inteGenève-konventionens krav.Det är farligt att tala om att de facto-flyktingarskulle ha något slags lägre skyddsbehov änkonventionsflyktingar. Det ger alldeles fel signalertill omvärlden att avstår från att i lag reglerade facto-flyktingarnas behov av skydd. När mantalar om de facto-flyktingar försöker man iblandblanda bort korten genom att tala om de mängderav tredje världens invånare som hotar attöversvämma i sin jakt på bättre ekonomi.Men denna ganska mytiska grupp återfinns faktisktinte i den svenska flyktingstatistiken. Det bordevara en självklar uppgift att ta hand om demänniskor som faktiskt är flyktingar och som avolika skäl absolut inte kan återvända till hemlandeteftersom de riskerar att utsättas för våld i någonform där. Men det är inte en självklarhet i Sverige.Jag tvingas tyvärr konstatera att folkpartietliberalernas förslag om att vi skall sträva efter eneuropeisk konvention för att ge de facto-flyktingarna skydd har avslagits av utskottet även iår.Jag ser en stor risk för en ny Berlinmur som växerfram i den gamlas ställe, men kanske inte riktigt påsamma plats. En Berlinmur som skiljer frånAsien och , som skiljer de kristna frånmuslimerna och som skiljer nord från syd. Det finnsen stor risk för att vi i på ett tydligare sättän tidigare tar nords parti i nord--syd-konflikten. Vihar tyvärr deltagit i den europeiska s.k.kapprustningen mot flyktingar t.ex. när det gälleravskaffandet av de facto-flyktingskyddet, de ökadesanktionerna mot flygbolagen och skärpningen avviseringspolitiken som instrument för att hindramänniskor från att komma till Sverige.Att använda viseringspolitiken för att hindraasylsökande från att komma till är djuptförkastligt. Det stämmer inte med de formuleringarsom återfinns bl.a. i FNs konvention om demänskliga rättigheterna, om att en var har rätt attsöka asyl. För att kunna söka asyl måste man ha enmöjlighet att komma fram till ett lands gräns. Sedanär det fullständigt självklart att varje land,naturligtvis även , har full rätt att avvisadem som man inte tycker möter den egnaflyktinglagstiftningen. Att ge människor full rätt attsöka asyl utan att hindra dem när de är på väg tillgränsen, är faktiskt inte samma sak som att ge demrätt att få asyl.Ett exempel på hur man utnyttjarviseringspolitiken i syfte att hindra flyktingar, är attviseringstvånget gentemot nu upphävs, nunär människor bara har ekonomiska och inte längrepolitiska skäl att komma hit.Det finns en viktig uppgift för i ett framtidaEuropa. Vi i liberalerna har en vision iett mer solidariskt . Ett somåtervänder till anständigheten och humaniteten.Jag tycker att det är mycket beklagligt att vi hartvingats reservera oss just på de punkterna somhandlar om en vision om hur en sådan mer humanflyktingpolitik skulle kunna te sig i ett europeisktsammanhang.Det finns en sak som är positiv i betänkandet ochsom var positiv t.o.m. innan betänkandet skrevs,nämligen att regeringen har äntligen tagit fasta påfolkpartiet liberalernas förslag om att skallbli medlem i IOM, en organisation som hjäperåtervändande flyktingar. Vi har föreslagit det underflera år. Det avslogs så sent som . Sedan,några månader efter att hade avslagitvårt yrkande, genomförde regeringen vårt förslagtrots att inte hade velat göra det. Jag ärmycket glad över det. Jag tycker att det är roligt attarbete bär frukt.När det gäller utvecklingen av svenskaflyktingpolitiken kan man ju fundera på vad somskedde efter det s.k. decemberbeslutet . Efternågra månader blev det en kraftig ökning av denflyktingfientliga propagandan ute skolor och hosallmänheten. ,framåt våren och , blev det plötsligten våg av attentat mot flyktingförläggningar. Detkanske inte har något samband med varandra, menjag har mycket svårt att komma ifrån tanken attdessa händelser hänger ihop.Regeringen och vi politiker har en mycket stor rollnär det gäller utvecklingen av attityder gentemotflyktingar. Jag har sagt det förutunder årens lopp från den här talarstolen. Jag troratt regeringen har en mycket stor roll när det gällerde uttryck man använder, men också när de gällerde lagar man stiftar och de beslut man fattar. Detär en roll som påvekar de attityder som finns ute isamhället. Den rollen har tyvärr inte alltidutnyttjats konstruktivt. Det har lett till att en delflyktingfientliga människor har känt sigsanktionerade när de har hört de argument och deförslag som har framförts från flyktingfientligt hållåterkomma i regeringens propositioner.Flyktingarna har inte ändrat karaktär under desenaste åren. De kommer från ungefär sammaländer som tidigare, men de får inte stanna i sammautsträckning som . Världen och desskonflikter har inte ändrat karaktär. Det kommerfortfarande kurder från och ,Kosovoalbaner från , rumäner som harblivit ovänner med Securitate och krigsflyktingarfrån . Men även om skälen för flykteninte har förändrats och världen intehar ändrat karaktär, har ändrat karaktär.Flyktingarna kommer till oss för att de är rädda,men vi har blivit rädda för flyktingarna. Vi hållerdem borta genom viseringspolitikens moment 22,genom flygbolagssanktioner, polisinsatser påflygplatser, jakt på flyktingsmugglarligor ochannat. Vi hindrar dem från att ta sig fram tillgränsen i laglig ordning. Genom inskränkningar ilagen sätter vi vissa av paragraferna ur spel. Genomen stegvis kriminalisering av den asylsökande,genom en allt sämre respekt för flyktingarnasintegritet och genom en urholkning avrättssäkerheten avskräcker vi dem också från attvälja som tillflyktsort.Det finns ett liberalt alternativ i stället för, vad jagskulle kalla för, den sossemoderataflyktingpolitiken som vi har haft under . Itider som dessa, måste det finnas åtminstone någoneller några grupper som står upp även när detkostar på och försvarar internationell solidaritetoch mänskliga rättigheter. Det är klart att detkostar. Det kan kosta röster, och det kan kostapengar och energi. Det finns många som raljeraröver flyktingpolitik och säger att vi villsläppa in alla som kommer. Det är inte sant. Vianser att den reglerade invandringen skall varahuvudprincip. Vi kanske t.o.m. håller mer änregeringen på principen om en individuellbedömning av varje asylsökande. Men vi anser attflyktingpolitikens grundregler bör utgå frånskyddsbehovet och inte från den administrativaförmågan hos svenska verk.Vi skulle vilja se en avpolitisering av tillämpningenoch en mer rättssäker tillämpning avflyktinglagstiftningen genom att man inför ettjuridiskt biträde, t.ex. genom att man börjar meden försöksverksamhet. Det har vi föreslagittillsammans med andra partier i vår gemensammareservation om en advokatjour. Rättssäkerhetenkan öka genom att polisen avlastas utredningar, ochdet kommer att bli fallet, vilket vi är mycket gladaöver.Genom verkligt fristående asylnämnder och genomen gemensam europeiskflyktingpraxis på rättssäkerhetens grunder kanockså tillämpningen avpolitiseras.Genom att varje människa, som det står i , får rätt att söka asyl, får rätt att bliutredd och bedömd enligt lagen, får rätt att ta sigtill ett demokratiskt lands yttre gräns för att kunnaansöka om asyl, skapas rättssäkerhet och manundanröjer risken för den dokumentlöshet somförekommer och för den handel med olagligadokument som är en nödvändighet för mångaflyktingar som har ett skyddsbehov. För ingenannan grupp i världen betyder rättssäkerheten livoch död så mycket som för de asylsökande.När det gäller förordnandet av advokater -- det ärju en del av rättssäkerheten -- förekommer heltklart en tillämpning av möjligheterna att förordnaadvokater hos invandrarverket på ett sätt som intekan vara avsett när fattade beslut förnågra år sedan. Det är bara att konstatera attinvandrarverket har två oförenliga roller. Å enasidan att bestämma sig för om man tror påflyktingen eller inte och å andra sidan att utse enförsvarsadvokat för den asylsökande. Därför har vinu en reservation där vi säger att advokater intelängre kan förordnas av invandrarverket. Jagtänker inte gå in mer på den kritik som har förtsfram. Det har ju varit en mycket livlig debatt imassmedia om det här på senare tid.När det gäller återtagandet av asyl är det också ettbeslut som har fått orimliga konsekvenser.Människor som i vanlig ordning, efter att ha fått tagpå sina riktiga dokument, promenerat in med demtill polisen, som de blivit ombedda, har sedan trotsatt de fortfarande har haft samma behov av skyddsom tidigare blivit fråntagna sin asyl och sedanutvisats. Jag har själv kommit i kontakt med fall avden här karaktären. Jag vet att det finns många fler.Den paragrafen har fått alldeles orimligakonsekvenser och måste avskaffas.Flyktingbarnen sitter fortfarande i förvar ochkanske i ännu högre utsträckning än tidigare.Invandrarministern sade att hon hade hjälpttill att minska möjligheterna att ta barn i förvar,men hon var förvånad över att de satt mer inlåstaän tidigare. Det är ett uttalande vars konsekvensjag inte riktigt förstår. Det är alldeles uppenbart attdet är rimligt att ha kvar ens den minstamöjlighet att låsa in barn. Den möjlighetenkommer att användas. Barn skall inte låsas in, inteens om de har begått grova brott.När det gäller homosexuella flyktingar beklagar jagatt vi inte har fått utskottet med oss den här gången.Den skyddsmöjlighet som finns i och medparagrafen om humanitära skäl är inte tillräcklig föratt garantera dem som drabbas av förföljelse pågrund av sin homosexualitet. Här har jag kommit ikontakt med en lång rad enskilda fall som visar attdet behövs ett starkare skydd för människor somförföljs just på grund av sin sexualitet. De är jufaktiskt också förföljda och i behov av skydd, ävenom de tillhör en något annorlunda minoritet.Rädslan har varit den röda tråden i densocialdemokratiska flyktingpolitiken. Under de sexår som jag har sysslat med flyktingpolitiken har jagständigt blivit besviken över beslut som har fattats.Det parti som jag gärna skulle vilja samarbeta mednär det gäller internationell solidaritet höll intemåttet. Rädslan och misstron har fått styra mer änmedkänslan och solidariteten.Det har inte varit Röda korset och Rädda barnensom varit inspirationskälla för regeringensflyktingpolitik. Det har tyvärr blivit så attregeringens initiativ ibland mer har överensstämtmed åsikterna hos människor som Sven-OlleOlsson i Sjöbopartiet och andra. Det har säkert intevarit meningen men det har blivit så.Man har struntat i rekommendationer frånUNHCR utom när de har betytt möjligheter attskapa restriktioner mot flyktingar. Man har varitberedd att i vissa fall sätta FNs barnkonvention påundantag. Vi återkommer till detta i nästa debatt.Man har lyssnat till krav från exempelvispolisstyrelsen om tuffare tag mot flyktingar. Jagtror att fjällen har fallit från många invandraresögon när de har sett hur regeringen handskas medflyktingpolitiken. Invandrare påverkas mycketstarkt av attityder som skapas gentemot flyktingar.Det är med bedrövelse som jag håller mitt sistaanförande i en flyktingpolitisk debatt i riksdagenoch konstaterar att det inte hörs några signaler omnågon kursändring, om någon förändring avundantaget , om någon förändringnär det gäller skyddet av de facto-flyktingar ellernågon av de andra saker som vi har kämpat för, föratt skapa en mer human flyktingpolitik. Jag hadegärna sett att socialdemokraterna valt en annan vägoch andra samarbetspartners i flyktingpolitiken.Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 6,16, 34 och 49.Anf. 3 ():Herr talman! Vi behandlar två betänkandensom innehållsmässigt går in i varandra -- fast de äruppdelade i två debatter. Det blir då litet knepigtatt inte ta upp samma saker två gånger. I det förstabetänkandet behandlas utlänningslagen och i detandra betänkandet anslagsfrågorna som rörflykting- och invandringspolitiken.Herr talman! Det blir också konstigt att ta enstörre debatt om flyktingpolitiken somdet på bord finns en proposition frånregeringen om den framtida flykting- ochmigrationspolitiken. Frågan behandlas nu ipartierna, och motionstiden går ut före riksmötetsslut. En hel del av det som står i propositionen kanvi från sida ställa upp på.