prot · GF0944 · 1991-12-12 00:00:00 — att vi kan hålla nerekostnaderna för våra varor. Det handlar också omnågra ören hit eller dit. Varje öre är faktisktviktigt. Sammantaget blir det kronor ochstora utgifter för bl.a. barnfamiljerna.Vi kommer i att få leva med en lågutvecklingsnivå på grund av den politik somsocialdemokraterna har fört under sinregeringsperiod. Det betyder att de svagahushållen verkligen måste hushålla med sinamedel. Då är det viktigt att hålla nere allaextrautgifter, även om det är några ören hit ellerdit.En annan fråga som inte harbekymrat sig över så mycket är efterlevnadenav lagen. Vi har båda suttit i lagutskottet ochfunderat på det här med nya lagar. Vi har varitmed om att stifta nya lagar. Det här blir en heltonödig lag, som kommer att leda till ökadekostnader för de myndigheter som skall bevakaefterlevnaden av lagen. Det är väl ingenmening med en ny lag som inte skall följas upp.Då är den här lagen, precis som vi har sagt, enhelt onödig, byråkratisk lag som innebär nyttkrångel. Vi har aldrig sagt att prislapparnaskall bort. Det skall finnas prislappar men utanlagstiftning.Anf. 170 ()replik:Fru talman! Kostar inte prislapparnanågonting? Är prislapparna kostnadsfria? Är detbara de nya prislapparna som kostar?Anf. 171 ()replik:Fru talman! gör sig tilltalesman för hela svenska folket i dettasammanhang, trots ett krympandeväljarunderlag för partiet. Hon säger att kdskonsumentpolitik är mycket otydlig. Det här ären fråga där vi tydligt visar hur vi ser påkonsumentfrågorna.I den proposition som den nuvaranderegeringen lagt fram har man fastställtkraven. Det sägs att man klart och tydligt skallange priset på varan. Det skall vara möjligt attförsummera, det skall också finnas möjlighet tilleftersummering. Man har ytterligareförtydligat sig genom att säga attprismärkningen skall vara korrekt och tydlig,priset skall vara på produkten eller närmastintill, så att konsumenten inte kan blanda ihop detmed andra. Vad vi inte vill göra men som ni villgöra är att binda sig vid en gammal teknik ochinföra nya regleringar. Det står vi inte bakom.På detta sätt tycker vi att vi tillgodoser vårakonsumenters behov på ett bättre sätt än vad nigör.Anf. 172 ()replik:Fru talman! Jag gör mig inte till tolk för helasvenska folket, men jag är så pass väl bekantmed vad konsumenter tycker i allmänhet efteratt ha sysslat med konsumentpolitik ,att jag utan bekymmer kan säga attkonsumenterna vill ha prislappar. Det framgårockså av hur de olikakonsumentorganisationerna har agerat ifrågan, där det inte råder någon tvekan. Jag harlyssna på dem och tycker därmed att jag kanvidareförmedla deras åsikter.Jag skulle vilja fråga: Vad är det för nya,spännande och revolutionerande prislapparsom kds vill ha? Är det nya färger? Det är justprislappar på de enskilda varor eller detjänster som man eventuellt vill köpa somkonsumenten vill ha. Detta må varagammalmodigt, men det är inte förlegat. Jag villinte påstå att prislapparna är särskilt gamla. Påden tid då vi inte hade snabbköpsbutiker fick vifråga specerihandlaren vad varan kostade innan viköpte den. Prislappar är någonting ganskamodernt, åtminstone betydligt yngre än vadjag själv är. Jag tycker inte att de på något sätthar spelat ut sin roll. Jag radade upp minaargument i mitt huvudanförande och sade att debidrar till en kunskap om priser, de gör det lättareatt jämföra. Kostnadsmedvetna och kunnigakonsumenter är väl någonting som vi alla villvärna om.Jag måste säga att jag tycker att kds inhopp idenna fråga inte är särskilt klargörande eller pånågot sätt fördjupar debatten. Hänvisningen tillatt prisinformationslagen skulle sätta stopp förny, rolig och spännande teknik idagligvaruhandeln ställer jag mig väldigt tveksamtill.Anf. 173 ()replik:Fru talman! Det handlar inte, ElisabethPersson, om att ha prislappar eller inte. Manmåste tydligen vara väldigt tydlig i dennakammare.I propositionen talas det om en tydligprismärkning, där prislappar mycket väl ingår.Det här är inte en fråga om prislappar ochprisinformation eller inte, utan frågan är: Skall vitvinga fram en prismärkningsmetod ochlagstifta om den, eller vi skall vi låta det härområdet vara fritt för utveckling ochvidareutveckling för konsumenter och fördem som handlägger detta ärende? Det är vadfrågan gäller.Anf. 174 Civilminister ():Fru talman! Jag tycker att debatten här ikammaren tydligt visar att det faktiskt finns enhel del som kammarens ledamöter är överens om,nämligen allt grundläggande när det gällerprisinformation. Det tycks vara så att de flesta äröverens om att det är viktigt att konsumenterna fåren god prisinformation, att prisinformationen intepå alla håll fungerar tillfredsställande och attde grundläggande kraven på god prisinformation äratt den skall vara korrekt och tydlig. Det tycks allavara överens om. Men det som det råder delademeningar om är hur detaljreglerad en lag måstevara för att dessa mål skall uppnås.I den prisinformationslag som enligt regeringensförslag skall träda i kraft stårföljande angående prismärkning av varor: ''Prisetskall anges korrekt och tydligt. Priset skall anges påvaran eller dess förpackning, eller i varansomedelbara närhet på en hyllkantsetikett ellerskylt, så att risk inte föreligger för förväxling medpris på andra varor.'' Regeringen har gjortbedömningen att det är en tillräcklig detaljeradbeskrivning för att också kunna gälla dagligvaror isjälvbetjäningsbutiker.Fru talman! Att en särskild lag stiftas med tydligaregler om hur prismärkningen skall vara utformadär ett stort steg framåt för oss konsumenter.Tidigare har vi enbart kunna hålla oss tillkonsumentverkets riktlinjer och frivilligaöverenskommelser mellan handeln ochkonsumentverket. Varför då inte gå ytterligare ettsteg och kräva artikelprismärkning på alladagligvaror? Det finns flera skäl till det. De harupprepats här , men jag tänker ändå göra deten gång till, för tydlighetens skull.1. Det är praktiskt omöjligt att artikelprismärkasamtliga dagligvaror. Ungefär en tredjedel avsortimentet skulle behöva undantas, och lagenskulle alltså bli ologisk i den änden.2. Pallexponerade varor skulle också av praktiskaskäl undantas från kravet på artikelprismärkning.Vad skulle det leda till? Jo, att extremalågprisaffärer av hangartyp med genomgåendepallexponering och mycket liten personalstyrkaskulle gynnas konkurrensmässigt i förhållande tillandra, mer konventionella butiker. Vi tror inte attdet är en utveckling som konsumenternaefterfrågar. Troligen skulle också fler varor än i dagpallexponeras i vanliga butiker för att underlättahanteringen. Lagen skulle bli ologisk även i dettaavseende. Vissa butiker skulle ändå undgå kravetpå artikelprismärkning beroende på utformningenav butiken.3. Krav på artikelprismärkning skulle minskainovationsviljan när det gäller att utvecklaprisinformationen ytterligare.4. Det finns en risk att prisstelheten skulle ökagenom att färdigmärkta produkter skulle komma uti handeln direkt från leverantörerna.5. Konkurrensmöjligheterna skulle hämmas,vilket skulle leda till en högre prisnivå förkonsumenterna. Sedan kan man diskuterastorleken av den höjningen. Men att det skulle ledatill en högre prisnivå tycks alla här i kammaren varaöverens om. Kravet på artikelprismärkning skulleverka kostnadsdrivande, och det skulle ytterstdrabba konsumenterna.Fru talman! I debatten har regeringens förslag omatt slopa kravet på artikelprismärkning avdagligvaror i den nya prisinformationslagen någottillspetsat framställts som om det har varitobligatoriskt med prislappar, men att regeringen nuvill förbjuda prislappar. Följaktligen har det ocksåuppfattats som ett svek mot konsumenterna avvissa grupper. Men sanningen är, som jag sadetidigare, att kravet på korrekt prismärkningförstärks betydligt genom den nya lagen.Många handlare som har artikelprismärktstora delar av sitt sortiment kommer troligen ocksåi fortsättningen att använda sig av det systemet.Kraven på dem kommer då enligt den nya lagen attöka när det gäller att priset skall överensstämma påalla varor av samma slag. blir det, som ni vet,ofta fel i samband med ommärkningar.Andra handlare som redan har gått över tillhyllkantsmärkning och datakassor, kommer attkunna fortsätta med det systemet. Men kraven pådem skärps också enligt den nya lagen. Ordningenpå hyllorna måste t.ex. vara sådan att ingenmöjlighet till förväxling av varor finns. Märkningenfår heller inte sitta så högt eller lågt att det blir svårtför konsumenterna att se priset. Prisuppgifternamåste anges med stora och tydliga siffror. Allt dettafinns i den nya lagen.Åter andra kommer att ha artikelprismärkning påvissa delar av sortimentet och hyllkantsmärkningpå andra, beroende på varornas beskaffenhet. Småglesbygdsbutiker, som vi också har talat en del omhär , med lågt antal kunder och dåliglönsamhet, kommer att kunna använda andrasystem, t.ex. snyggt textade skyltar. I sådanabutiker är kundens möjlighet att vid behov fåpersonlig service som komplement betydligt större.Fru talman! Sammanfattningsvis konstaterar jag attden nya prisinformationslagen med den utformningsom föreslås i regeringens proposition kommer attge konsumenterna god prisinformation samtidigtsom priserna kan hållas nere, eftersom förslagetinte är kostnadsdrivande för handeln. Därförvädjar jag till kammaren att stödja reservation 1 ilagutskottets betänkande.Anf. 175 (nyd):Fru talman! Det har varit mycket intressant atthöra hur man har månat om konsumenterna och attprislappen, som ändå enligt uppgift bara orsakar ettpålägg på ungefär 0,3--0,, kan vara av så stortintresse. Vi har över huvud taget ingen konkurrensi . Det har vi inte haft . Tre storagrossister styr marknaden totalt. När jag för två årsedan påpekade det fick jag naturligtvis mothuggfrån branschen. Det jag sade var fel, jag ljög. Jagsade också att extrapriserna fördyrar. ICA, Dagaboch KF sade att jag ljög. Det gick att sänka prisernamed , påstod de. Det är bara ett halvår sedanHemköp erkände att det gick att sänka prisernamed 20 %.Men medan vi har diskuterat detta harbranschen anpassat sig. Man har insett att PBLkommer att försvinna och därmed möjliggöra förnya att komma in på marknaden. Men inombranschen har man garderat sig smart, på följandesätt. Leverantörerna av märkesvaror har gjort uppom att höja kvantitetskraven så högt att inga fleraktörer kommer in på marknaden. varman tvungen att köpa 100 kartonger från föratt få rabatt. har man höjt kravet till 2 000kartonger. Det är naturligtvis ett smart sätt attdominera marknaden. Det har gjort att defrifräsare som fanns på marknaden -- ,LL och några fler -- var tvungna att alliera sig mednågon av grossisterna. Det går till så att man heltenkelt fakturerar genom grossisterna. Det låterbilligt och bra när man pratar om . Men iverkligheten tar grossisterna hand om årsbonusenoch styr marknaden fullständigt.Det är ganska lustigt att säger sig värnaom konsumenten. Det är inte mer än en månadsedan det fördes en stor diskussion i , därett danskt företag ville in på marknaden, inte baramed en butik utan också med grossistverksamhet.Vem var det som sade nej? Jo, det var folkpartietsom röstade bort detta. Man värnade om de treredan etablerade kedjorna i . Så här hardet varit över hela . I var detmoderaterna som hade en kamrat som drev enICA-butik. favoriseras KF, genom att någonsom representerar sitter i fullmäktige.För att konsumenterna över huvud taget skall få enchans och för att vi skall kunna sänka priserna med15--, vilket är möjligt, måste fri konkurrensinföras. Det är det absolut viktigaste. Det ärförunderligt att man börjar i fel ända, medprislapparna, som kanske påverkar priserna med0,, som många säger. Jag tror inte att det är mer.Hur går då prismärkningen till i butikerna?Fabrikanten märker till största delen upp varorna.Men han märker inte upp varorna med extrapriser.Man skall också skippa extrapriserna, därför att defördyrar. På av sortimentet är det någon gångextrapris.Att överlåta till branschen att frivilligt agera medprislappar håller inte av det skäl som någon nämndetidigare. Det har alltid varit extrapris på kräftor,trots att det finns en lag som säger att varorna måsteha funnits till ordinarie pris innan mansätter ut ett extrapris. Så här har det varit medjulskinkan till jul osv. Det håller inte. Om vi skallfå ner priserna här i landet måste vi se till att SPKoch NO får möjlighet att agera.Vi pratar om dagligvaror här, men jag kan inte låtabli att gå in på andra branscher, där det är mycketilla ställt. Vi kan se på hur man gjorde medguldhandlaren. Man vägrade leverera när man ficken konkurrent som man inte tyckte om. Så här gårdet tyvärr till överallt. Det är inte bättre pådagligvarusidan.Hur går det då till när konsumenten jämför priser?I butiken är det naturligtvis inget problem. Men närman kommer hem och skall jämföra med andrabutiker vill man ha sin prislapp. Jag roade migfaktiskt med att gå ut på stan. Jag gick till tvåbutiker i den centrala delen och inhandlade tvåkaviartuber. Det roliga med dem är att den ena ärprismärkt och inte den andra. Det roliga är ocksåatt det skiljer ganska mycket i pris mellan dem. Vipratar om , att prislapparna skulle vara heltavgörande för att vi skall få låga priser. Mellan detvå kaviartuberna skilde det . Det är ganskaofattbart. På den ena tuben kan man se priset påprislappen. På den andra kan man inte det. Hemmai skafferiet kan man inte avgöra att det skilde såmycket som i pris, vilket är en mycket viktiginformation, om vi nu skall få ner priserna. Vi fåraldrig ner priserna om vi inte kan jämföra prisernai olika butiker. Den som säger någonting annat harfel.Inger sade att den nya lagen skulle ledatill en sänkning av prisnivån. tyckte honatt det var fel att de stora lågprisbutikerna skulle fåen favör, så att de skulle kunna hålla ännu lägrepriser. Det är väl det det går ut på, att vi skall få enkonkurrens på lika villkor.Jag förstår självfallet att glesbygden har problem.Det kommer man alltid att ha på glesbygden,oavsett om det blir tvång på att ha prislappar. Menom det är något som man har på landsbygden, så ärdet tid att märka varor. Jag kan garantera att detinte kommer att kosta någonting.Om man vill sänka priserna, se då till att SPK ochNO får möjligheter att agera i dessa frågor! Ge demde möjligheter som finns i ! Där kan man intehålla på och lura konsumenter medmonopol och kartellbildningar. Det är likadant ijordbruket. En av kds-arna var direktör därtidigare, så han vet om hur mycket det finns att göranär det gäller den kooperativa jordbruksrörelsen.Där går det att pressa priserna. Det handlar då inteom utan förmodligen om , och det ärganska mycket mera.Det finns naturligtvis mycket ytterligare att säga omhur man skall få ned priserna. Jag kan försäkra attden dag vi har fått fri konkurrens i skall vifrån Ny Demokrati se till att vi inte har enlagstiftning som är byråkratisk. Jag medger attdenna lagstiftning är det. Men vi måste tyvärr haden så länge vi inte har den fria konkurrensen påmarknaden. Inför fri konkurrens, och gör detsnabbt, så kommer vi också att helt ändrauppfattning! Vi i Ny Demokrati yrkar naturligtvisbifall till utskottets hemställan i denna fråga.Anf. 176 ()replik:Fru talman! Det var ett intressant inlägg av BertKarlsson, med mycket intressanta inslag. En delhar varit uppe tidigare. Det är bara det att dennaturliga slutsatsen av detta rimligen borde vara attfölja reservation 1, nämligen att inte hålla kvar vidde regleringar och den byråkrati som vill slå hål på. Han är alltså intekonsekvent. Han talar för en sak och kräverhandling för en annan, nämligen att man skall slåvakt om gamla reglerande system och byråkrati,sedan skall vi klara detta ändå. Det är intekonsekvent. Jag skulle förvänta mig att manhandlade logiskt.Låt oss bryta upp detta och ta första steget mot enavreglering! Då kan vi vara överens.Anf. 177 (nyd) replik:Fru talman! Jag erkänner att vi faktiskt måste göraså. Det hade varit enklare om vi hade kunnat gedenna frihet. Men det kan vi inte göra.Konsumenten vill inte heller ha den.Det är underligt att ingen i verkar hapratat med en konsument. Jag har ännu inte träffatnågon konsument som inte vill ha prislapparnakvar. Konsumenterna anser att de fungerar. Det härär ofattbart. Men det kan bero på att ingen iriksdagen hinner handla och att vi har så höga löneratt vi inte behöver titta på priset lika ofta somandra.Anf. 178 ()replik:Fru talman! Det här handlar inte om huruvidaprislapparna skall vara kvar eller inte. Förslagetsom regeringen har lagt är krav på tydliginformation, där mycket väl och lämpligenprislapparna kan vara kvar.Vi skall fatta beslut om huruvida det skalldetaljregleras eller inte. Jag försöker att vara såtydlig som möjligt på detta område. Ständigtåtervänder man till frågan om huruvida vi skall haprislapparna kvar eller inte.Regeringens förslag innehåller inget hinder för attbehålla prislapparna. Tvärtom är vi glada för attutvecklingen går mot en tydligare information tillkonsumenterna.Anf. 179 (nyd) replik:Fru talman! Jag försökte tala om hur det går till attjämföra priserna. Man jämför inte priserna ibutikerna, utan man gör det när man kommer hemtill skafferiet.Jag tror inte att någon i kammaren vet priset påKalles Kaviar. Den tub som jag fick tag på till priset21:40 kan inhandlas i en lågprisbutik för ungefär 15kr. Är det inte viktig information när det skiljer 20--på priset?Förutsättningen för att kunna sätta press påbutikerna är att kunden vet till vilket pris han harhandlat. Det är inte i butiken som det syns, utan detär först när man kommer hem. Då blir man faktisktchockad. Jag blir ofta chockad, och jag blir mycketförgrymmad på min fru när hon inte handlar på detbilligaste stället.Anf. 180 PER STENMARCK (m) replik:Fru talman! säger att det verkar somom ingen har lyssnat på någon konsument någongång. Jag kan upplysa om att jag ären konsument. Det är förhoppningsvis alla här. Detgör att vi förmodligen är ganska intresserade av ettprismärkningssystem som fungerar och som vi ärnöjda med.Jag tror att det ligger mycket i det som många harsagt här, nämligen att vi som konsumenter faktisktofta kräver att det finns en liten prislapp påvarorna. Då skall det vara ettkonkurrensmedel som gör att en affär har möjlighetatt tävla med en annan. Då har jag som konsumentmöjlighet att välja vilken av dessa jag vill gå till.Jag skall erkänna att jag lyssnade med stort intressepå vad sade. Jag tror att vi är överensom att det finns en lång rad problem på området,som vi skall försöka angripa . Vihar nu en regering som har börjat ta itu med dessaproblem. Men vi måste kanske ändå acceptera attvi tvingas ta ett steg i sänder. Om vi går emot dessasteg i kommer det hela att gå mycketlångsammare.Det finns ett antal lagar som behöver ändras. Detär vi också överens om. är ensådan lag. Regeringen har sagt detta vid upprepadetillfällen. En ändring genomförs nu i storutsträckning. Det kommer att bli en skärptkonkurrenslagstiftning. Det är precis vad BertKarlsson eftersträvar. Det borde i det läget varamöjligt att se till att det blir fler konkurrensmedeläven på det området. Att ta bort en obligatoriskprismärkning är därför att ta ett steg i rätt riktning.Anf. 181 (nyd) replik:Fru talman! Jag säger återigen att det hela börjar ifel ände. Om man börjar i andra änden går vi i NyDemokrati gärna med. Jag tycker att det ärhorribelt att börja med en prismärkning som barautgör en kostnad på 0,3 %.Det är också underligt att borgerligheten plötsligthar gått ihop med facket i denna fråga.Per Stenmarck är naturligtvis konsument. Det är vialla. Vi pratar alla ibland i egen sak. Men när detgäller denna kammare börjar jag undra.Jag har ännu inte hört någon konsument ute ibutikerna säga att de vill ta bort prislapparna.Däremot har nog varenda ICA-handlare ringt ochförsökt att påverka mig. Jag har blivit bjuden påmånga gratismiddagar. Jag är tacksam för att dennafråga har varit så stor. Det har gjort att jag har fåttmycket lägre kostnader iStockholm.Anf. 182 PER STENMARCK (m) replik:Fru talman! sade i sittinledningsanförande ett sanningens ord. Han sadeatt lagen är byråkratisk. Det är precis så. När detgäller att upphäva byråkratiska lagar vågar jagpåstå att det är ytterst sällan man börjar med att tasteg i fel riktning.Nu tas ett steg med hjälp av det som regeringen harföreslagit, dvs. genom att upphäva denna lag. Jagtycker att det är konstigt att , efter alltdet som han och många andra från Ny Demokratisade under hela valrörelsen, inte vill vara med pådetta. Det är anmärkningsvärt. Så länge BertKarlsson och Ny Demokrati står fast vid den politiksom har framkommit i är NyDemokrati också ett regleringsparti, isamstämmighet med de andra regleringspartiersom länge har varit verksamma i denna kammare.Anf. 183 (nyd) replik:Fru talman! Det finns många fler lagar. Börja medkörkortslagen och indragningar av körkort. Där ärmycket byråkrati.Anf. 184 () replik:Fru talman! säger att det är underligtatt de borgerliga har gått ihop med facket. Jagtycker att det är mer underligt med en annankonstellation i kammaren , nämligen NyDemokrati, socialdemokraterna och vänstern. Detär ny allians. Om den är ohelig eller inte fårverkligheten visa efter det att vi har fattat beslut idag.Jag förvånar mig över . Han tycker att vi börjar i fel ända.Han pläderar för fri konkurrens, och han vill dåsom sitt partis talesman tala för att införa en ny lag.Det är ingen som motsätter sig en prismärkning avvarorna. Tvärtom tycker alla att det är viktigt. Menvarför skall det vara en ny lagstiftning? Det är detsom är underligt i denna konstellation.Bert säger också att han vill ha enkonkurrens på lika villkor. Ja, det är vad vi alla villha, särskilt vi från de borgerliga partierna. Vi hararbetat för det. Den här lagen kommer attmedverka till att det inte blir konkurrens på likavillkor. Lågprisbutiker som exponerarvaror på stora lastpallar behöver inte artikelmärkavarenda vara. Det räcker med en prislapp påväggen. Sådana butiker som kommer att ha konkurrensfördelar.Däremot kommer de mindre butikerna att råka utför prishöjningar som kommer att drabbakonsumenterna.Jag hänvisar till det exempel gav. Var och en som kommer hem kanläsa på detta kvitto vad varorna har kostat. Det äringenting som hindrar att man sparar på kvittona.Det går att sätta upp en spik på väggen och fästakvittona där. Då vet man vad varan kostar och kangöra jämförelser.Jag kan hålla med om att det äroerhört viktigt att vi konsumenter håller prispresspå varor och att vi ser till att få varor till ett rimligtpris. Med en ny lagstiftning som kommer att kostahandeln 900 milj.kr., och som i slutändan kommeratt belasta konsumenten, och som kommer attkosta samhället mycket pengar, blir det inte bättreoch billigare varor.Anf. 185 (nyd) replik:Fru talman! Jag vet att det kostar pengar. Manpåstår att det skall kosta 900 milj.kr. Jag tvivlar pådet. Låt oss säga att det kostar 500 milj.kr. Men detär förunderligt att man inte släpper fram den friakonkurrensen, som kanske skulle göra att det helablir billigare. Det är mycketpengar.Jag kan fortfarande inte lämna ämnet. Det finns enlagstiftning i det här sammanhanget. Trots det kanvi låta oss styras av jeansföretag, grammofonbolagosv.Ni känner säkert till guldhandlaren i . Omnågon vill leveransvägra till en annan företagaresom sätter för låga priser, kan det görasomedelbart. Det är bara att säga att varan är slut.De företag som vill parallellimportera jeans frånAmerika får inte göra det, för då får de inte någraleveranser från de svenska leverantörerna.Det här är mycket enkelt. Skall vi fortsätta med denidiotiska lagstiftning som finns , eller skall viupphäva den helt och låta det bli ännu värre? Hurvill ha det?Om vi t.ex. gav NO och SPK möjligheter över helalinjen, skulle vi kunna sänka alla priser i det härlandet med . Men då fordras det ocksåen lagstiftning som ger dem möjligheter och intesom en diffus lagstiftning som leder till attingen gör någonting. Man låtsas att man gör någotoch säger: får ni inte göra så. Sedan går det , och det händer ingenting. Det är precis så vihar det .