prot · GE0952 · 1991-01-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:52Tisdagen den 22 januariKl. 14.30Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAnf. 1 TALMANNEN:Jag får meddela följande ändringar i kammarenssammanträdesplan:Torsdagen den 24 januariKammaren sammanträder för eventuellinformation från regeringen och förinterpellationssvar.Onsdagen den 13 februariInget arbetsplenum denna dag. Kammarensammanträder för interpellationssvar kl. 13.00.Fredagen den 15 februariKammaren sammanträder förbordläggningsplenum kl. 13.00.Fredagen den 8 marsKammaren sammanträder förbordläggningsplenum kl. 14.00.Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 17 januari1990/91:347 av () tillutrikesministern om radiosändningar på baltiskaspråk:Den rådande situationen i ställer utökadekrav på utlandssändningar påestniska och lettiska samt krav på att man nu införsändningar på litauiska.Är utrikesministern mot denna bakgrund bereddatt inför redovisa vilka åtgärderregeringen avser att vidtaga för att Radioskall ha resurser för att leva upp till dessa krav?den 18 januari1990/91:348 av s (mp) till utrikesministernom svenskt stöd åt ukrainske parlamentarikernStephan Khmara:Vice ordförande i det Republikanska Partiet iUkraina, , har arresterats inne idet ukrainska parlamentet, helt mot gängseinternationella regler. Enligt sovjetisk praxis skallen kommission tillsättas för att utredaanklagelserna mot Khmara. Detta har inte skett.Khmara greps den . Han inledde enhungerstrejk och togs in på sjukhus en kort period.Idag befinner sig Khmara på Sledstvenny isolyator.Flera parlamentariker har hungerstrejkat förKhmaras frisläppande. Ca 150 parlamentarikerkrävde att Khmara skulle frisläppas den 7 dec1990 -- utan resultat.Undertecknad skrev ett öppet brev till Sovjetsambassad den med anledning av attNobels fredspris utdelades till president ,med önskan om att Khmaras fall skulletas upp och få ett demokratiskt hanterande.Jag frågar utrikesministern: utrikesministernberedd att agera i fallet Khmara?1990/91:349 av () tillstatsrådet om läroplansöversynen:Statsrådet har genomdrivit storaförändringar av skolan -- kommunaliseringen avlärarna och av ansvaret för skolan -- utan att denviktigaste förutsättningen förelåg: en precisering avmålen och en tydligare läroplan. fick''köpa grisen i säcken''. När nu betygsberedningenskall starta sitt arbete, finns inte ens de till årsskiftet1990/91 utlovade direktiven för läroplansöversynenutan arbetet med att få ett annat betygssystemförsenas.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågaskolministern:När kommer förutsättningen förförändringsarbetet och ett nytt betygssystem --läroplansöversynen -- att vara färdig eller vet intestatsrådet vad han vill?1990/91:350 av () tillutrikesministern om initiativ till vapenvila iMellanösternkriget:Genom angrepp mot har den befaradeutvidgningen av kriget i blivit ettfaktum. Nya initiativ måste nu tas för att få ettstopp på kriget. Ett första steg är att få till stånd envapenvila, så att nya förslag till en fredlig lösningkan prövas. En vapenvila skulle kunna bana väg föratt snabbt få till stånd en internationellMellanösternkonferens. borde kunna ståsom värd för en sådan konferens.I anledning härav får jag ställa följande fråga tillutrikesministern regeringen ta initiativ för att få till stånd envapenvila i syfte att söka uppnå en fredlig lösning iMellanöstern och är regeringen beredd att stå somvärd för en internationell ?den 22 januari1990/91:351 av () till stadsrådet om folkbokföringsreformen:Riksdagen har beslutat att folkbokföringen fr.o.m.1/7 1991 ej längre skall ha somhuvudman. Förberedelser för överflyttning till delokala skattemyndigheterna pågår. Därvid har enrad problem kommit : Alla invånare hinnerinte överföras till det nya registret,arkivfunktionen måste tills vidare vara kvar hoskyrkan, anställda inom nuvarandekyrkobokföringsorganisation får vänta på beskedom sin framtid osv.Svenska Kyrkan har ej heller fått de utlovadeförutsättningarna för sitt framtidakyrkobokföringsarbete som t.ex. önskadlagstiftning för att garantera församlingsregistrensinnehåll av tillräckliga uppgifter för kyrkans arbete.Tänker statsrådet vidtaga några åtgärder för attråda bot på eller åtminstone minska de påpekadeoch andra problem i samband medfolkbokföringsreformen?1990/91:352 av () till miljöministernom naturresurslagen:Regeringen beslöt , att stoppa deolagliga schaktningarna vid de i naturresurslagen(NRL) skyddade strömmarna nedströms Idresjön.Älvdalens kommun hade vägrat att söka tillståndenligt naturvårdslagen och startat omfattandeschaktningsarbeten utan tillstånd.Älvdalens kommun följde inte villkoren ivattendomen. Kommunen sökte inte heller tillståndför markavvattning enligt naturvårdslagens § 18 C.Dessutom byggde kommunen en bro tillschaktområdet utan att ha tillstånd enligtvattenlagen.Varken eller statsåklagaren i Gävleingrep för att stoppa kommunens agerande. Allamyndigheter som yttrat sig i ärendet till regeringenoch som tillämpat NRL är eniga om att företaget,om det fick fullföljas, skulle leda till påtagligaskador på riksintressena och att det därmed ärotillåtet genom att det strider mot lagen. Ävenriksåklagaren kommer tydligen att följa upp detinträffade.Jag vill med allt detta understryka den berättigadeoro över bristerna i rättssäkerheten somhändelserna vid Brattströmmen visat. Medanledning av det ovan anförda vill jag fråga:Kan vi lita på att regeringen som sista instans, närdet nu står helt klart att hinder enligt NRLföreligger, vid sin prövning av lagen kan garanteraatt lagen fungerar vid praktisk tillämpning?1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 15 och 16 januari.2 § Svar på fråga 1990/91:347 omradioutsändningar på baltiska språkAnf. 2 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser vidtaga för attSveriges Radio i den rådande situationen iBaltikum skall ha resurser för utökade sändningarpå estniska och lettiska samt för att inledasändningar på litauiska.Sveriges Radios utlandsprogram, Radio ,inledde provsändningar på estniska i december1988 och på lettiska . I september 1989kunde genom vissaomdisponeringar tillmötesgå en framställan frånSveriges riksradio om ett extraanslag om 486 000kr. för att finansiera en förlängd försöksverksamhetmed dessa sändningar. Sändningarnapermanentades , och alltsedan desssänder Radio påvardera språket. För /91, vilket förRadio motsvarar ,äskade och erhöll utlandsradion medel för dennasändningsverksamhet inom ramen för sin ordinariebudget. Om Radio inte kan omprioriterainom denna budgetram för att möjliggöra utökadesändningar på estniska och lettiska utan ber omextra resurser, får vi försöka finna sådana extramedel under det akuta krisläge som råder.Vad gäller sändningar på litauiska beslutade jagförra veckan efter en framställan från riksradion atttilldela Radio ett engångsanslag om325 . för att möjliggörasändningar även på detta språk. Detta belopptillhandahålles ur den särskilda ram om 1 milj.kr.som jag anslagit för att förstärkainformationen om . Enligtunderhandsuppgifter från Radio har depraktiska förberedelserna för att inledaprovsändningar på litauiska redan påbörjats. Omutlandsradion längre fram skulle vilja permanentadessa sändningar, måste kostnaderna inrymmas iRadio ordinarie budget.Sveriges riksradios programverksamhet förutlandet får ett anslag om 47,7 milj.kr. Ibudgetpropositionen /92 föreslår jag attanslaget höjs till 52,2 milj.kr.Enligt radiolagen avgör varje programföretagensamt vad som skall förekomma i företagetssändningar. När det gäller sändningar till utlandetsägs i avtalet mellan regeringen och Sverigesriksradio att programmen skall ge en utländskpublik och särskilt utlandssvenskarna möjligheteratt få information om och upprätthålla kontakt medSverige. Mer detaljerat än så är inte utlandsradionsverksamhet reglerad. Det är alltså riksradion ochinte regeringen som avgör Radio Swedensinriktning och prioriteringar.Att jag inte har något emot att utlandsradion nuinleder sändningar på prov även på litauiska,framgår tydligt av att jag tilldelat radion ettengångsanslag för detta ändamål. Med tanke påhändelseutvecklingen i anser jag dettvärtom vara av stor vikt att de estniska och lettiskasändningarna från Radio kan kompletterasmed litauiska. Utlandsradion når därmed i ett akutkrisläge alla de tre baltiska folken på deras egnaspråk. Det är uppenbart, herr talman, att dessasändningar fyller ett starkt behov hos mångamänniskor i det läge som råder i Baltikum.Anf. 3 ():Herr talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret på min fråga.Det är självklart bra att man nu har kunnat påbörjasändningar på estniska och lettiska. Det är särskiltbra eftersom vi moderater länge har varit ensammaom att driva denna fråga. Det hade redan i dagkunnat gå att bedriva sändningar på litauiska, omriksdagen och regeringen hade tillmötesgåttmoderata krav i den delen. Men det viktiga just nuär att förstå att rätt värdera vilken symbolik ochvilken betydelse som radion har kommit att få idessa länder, när vi ser barrikaderna runt radio- ochTV-tornen och när vi ser hur sovjetiska trupper avdet ena eller andra slaget försöker storma ellerfaktiskt stormar och intar dessa radio- och TV-torn.I har kontrollen tagits över. Letterna harlovat att bistå med sändningar på litauiska frånlettiskt område. Men när även den sändarentystnar, vilket det finns en uppenbar risk för när vinu ser hur den sovjetiska ledningen agerar, vemskall då sända?Vi vet att också i är möjligheterna att sändavanlig radio av det slag som esterna under senare århar vant sig vid på väg att förstöras. Vi måste sevilken betydelse dessa sändningar har. Desändningar som finns på estniska och lettiskaär inte av tillräcklig omfattning svarande mot debehov som finns.Jag skulle gärna vilja veta om utrikesministern ärberedd att tillmötesgå riksradion när det gällerfinansiella anslag för att möjliggöra kraftigautökningar av sändningar på dessa tre språk?Anf. 4 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill svara med en motfråga. Jagtar för givet att ledamoten av är beredd att medverka tillatt regeringen så snabbt som möjligt får in enansökan från riksradio just för att kunnautöka sändningarna på lettiska och estniska.Det går bra att ta upp frågan här, men det hade gåttsnabbare om regeringen redan hade fått in dennaansökan. Det är trots allt riksradion sombestämmer inriktningen på utlandsprogrammen.Anf. 5 ():Herr talman! Jag har ställt denna fråga tillutrikesministern därför att riksradions styrelse påtorsdag kommer att ha ett sammanträde där jagavser att föra fram motsvarande fråga. Det har enviss betydelse om utrikesministern här är beredd attge besked om huruvida han i det krisläge som vi nubefinner oss i är beredd att se till att en ansökanockså möts av tillräckliga finansiella medel.Det råder en mycket tråkig och litet obehändigbeslutssituation när det gäller Radiosutlandssändningar. De är skattefinansierade tillskillnad från den övriga licensfinansieradeverksamheten. Besluten om vilka språk som skallsändas hamnar därmed litet mitt emellan.Det är för att utrikesministern skall få tillfälle att gemig råg i ryggen inför torsdagens sammanträde,vilket jag normalt inte skulle önska, som jag villveta att jag har utrikesministern bakom mig omriksradion kommer med ett äskande för att utökasändningarna på alla tre språken.Anf. 6 Utrikesminister ():Herr talman! Det är inte här fråga om att ge herrHökmark råg i ryggen, utan detta är enförbehandling av budgeten. Det vill jag inte ge migin på. Jag är med de medel som jag har tillförfogande beredd att så långt som möjligt se till attsändningarna på estniska och lettiska omedelbartutökas. I vilket fall skall vi klara det under dennaakuta kris. Sedan får vi återkomma till självabudgetbehandlingen.Anf. 7 ():Herr talman! Jag förstår fuller väl att vi fårdiskutera budgetbehandlingen . Jag tänkerfaktiskt på det akuta krisläge som vi har framför ossde kommande sex månaderna. Det är då som detkan spela den största rollen att esterna, letterna ochlitauerna vet att de regelmässigt kommer att kunnafå ta del av en sann information och också en riktigbild från omvärlden av hur omvärlden betraktar detsom nu sker, vilka reaktioner som riktas motMoskva och vilka analyser som görs. Det är enviktig typ av information. Det ser vi i det faktum attde sovjetiska trupperna försöker stoppa dessasändningar. Därför menar jag att vi bör kunna sägalitet mera än vad som står i svaret, som visserligenär tillmötesgående -- men i alltför litenutsträckning.Anf. 8 Utrikesminister ():Herr talman! Detta är en angelägen uppgift. Jagvet inte om tycker att den är såangelägen att kan t.o.m. kan acceptera enskattehöjning för att tillmötesgå kravet eller om viär hänvisade till det jag tror, nämligenomdisponeringar inom den budget som redan ärantagen av . Låt mig få se hur långt herrHökmark är beredd att sträcka sig.Anf. 9 ():Herr talman! Med den fingerfärdighet som jagföreställer mig att utrikesministern har bör han nogkunna stuva om mellan sina konton. Jag var med påett möte , när utrikesministernberättade att han har en egen liten kassa somfinansministern inte känner till. Men omutrikesministern behöver ytterligare pengar skalljag gärna säga att för de 2--4 miljoner som det kanhandla om kan jag tänka mig att medverka till atthöja skatten på röda slipsar så att även de pengarnakommer in.Anf. 10 Utrikesminister ():Herr talman! Det var inte ett så stort mått avberedvillighet. Detta med finansministern har väl inågon mån minskat möjligheten. Men jag tror attvi kommer fram till ett hyggligtresultat.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1990/91:348 om svenskt stödåt ukrainske parlamentarikern . 11 Utrikesminister ():Herr talman! s har frågat mig om jag ärberedd att agera i fallet mig först för kammaren ge en kort presentationav den ukrainske parlamentsledamoten . Han blev politiskt aktiv och avtjänade senare lägervistelse förvisning för politisk verksamhet. Hanfrigavs och blev därefter en av de ledandekrafterna i Helsingforsgrupp och sedanapril 1990 i republikanska parti.Gripandet av Khmara gårytterst tillbaka till en incident i samband medrevolutionsparaden i Kijev tio dagar tidigare.Enligt myndigheternas uppfattning hade Khmaradå deltagit i misshandel av en milisöverste. EnligtKhmara själv och den radikalaparlamentsfraktionen angreps Khmara omotiveratav en civilklädd milisöverste.Även om de exakta förhållandena kring incidentensom föranledde gripandet inte fastställts, kan maninte frigöra sig från misstanken att ingripandet motKhmara utgör ett försök från det ukrainskakommunistpartiets sida att kompromettera deradikala oppositionella.Man bör komma ihåg att det i , på liknandesätt som i , pågår en politisk maktkamp,där det kommunistiska partiets makt angrips:Parlamentet diskuterar bl.a. förslag om attnationalisera egendom.Parlamentet har också, efter agerande från deradikala parlamentarikerna, beslutat attundertecknandet av det nya unionsfördraget förstkan ske sedan antagit en ny, egenkonstitution.Khmara åtnjöt i egenskap av parlamentarikerimmunitet. Denna hävdes dock, sedan detukrainska parlamentet beslutatsanktionera gripandet. Emellertid finns uppgifterom att den radikala minoritetsfraktionen lämnatsessionssalen före omröstningen. Vissa bedömarehävdar därför att församlingen inte var beslutsför.Khmara greps således inne i parlamentsbyggnadenden . I strid mot vedertagen praxistillsattes aldrig någon parlamentskommission föratt utreda substansen i anklagelserna.Khmara inledde en hungerstrejk i häktet den 26november. Efter vädjan från sina partikolleger,avbröt han dock sin strejk den 15 december.Enligt uppgift skall förundersökningen motKhmara ha avslutats den 17 januari.Rättegångsdatum torde bli känt under de närmastedagarna.Enligt uppgift kommer Khmara att åtalas påtiotalet punkter, av vilka flera inte har någon somhelst anknytning till händelserna den 7 november.Det spekuleras kring att åklagaren, genom att åtalapå så många punkter, hyser förhoppningen attåtalet åtminstone på någon punkt kommer attgillas. Enligt uppgift riskerar Khmara 6--15 årsfängelse.Vår ambassad i följer ärendet. I ljuset avvad som framkommer, inte minst under denkommande rättegången mot Khmara, får vi taställning till hur ett lämpligt svenskt agerande fårutformas.Anf. 12 (mp):Herr talman! Jag ber att få tacka för den fantastiskabakgrunden. Det stämmer med mina uppgifter somjag har lyckats få genom mina kontakter i Kijev.Att jag ställer frågan beror på att jag fick reda pådetta strax före det att skulle delasut. Jag agerade tillsammans med MarianneSamuelsson, som sitter här i salen, och skickade ettöppet brev till den sovjetiska ambassaden i Sverigeför att sedan överlämnas till . Viuttryckte en förhoppning om att ärendet skall få ettdemokratiskt handläggande.Khmara är vice ordförande i känner till hans politiska bakgrund och att hanhar suttit i fängelse i ungefär tio år.Med kännedom om att kaos råder i bådepolitiskt och efter , är det viktigtatt vi får upp ögonen för situationen där. Vi vet attstudenter har arrangerat hungerstrejker, och pågrund av dem har den kommunistiskapremiärministern avgått -- som studenterna ser somMoskvas förlängda arm. Den student som har varitarrangör har också arresterats. Det har dessutomkommit till min kännedom att en annanparlamentariker, en västukrainare, som heterJaroslav Demydasj har arresterats i Tarnopol.Det är oerhört viktigt att vi följer utvecklingen, somutrikesministern har sagt.Det finns en partipolitisk motståndsgrupp, där allapartier är med, som heter . Har ministerneller UD någon kontakt med den?Anf. 13 Utrikesminister ():Herr talman! Vi vet om dess existens. Jag törs intepå rak arm säga hur mycket vi vet om dessverksamhet, men jag vill gärna undersöka det.Anf. 14 (mp):Herr talman! Jag är mycket glad över det arbetesom läggs ned. Vad skulle ha hänt om det hade varitfråga om en parlamentariker som hade blivit gripeni ? Jag är säker på att vi hade hört starkaröster från . Jag har känt mig ensam idenna kamp. är vi två, och vi har börjat arbetaihop i många frågor. Det gäller ävenKosovoalbanerna. Jag har specialiserat mig på desom är ''små'' och som få får upp ögonen för. Jaghoppas att kunna återkomma i denna fråga, och jagär mån om att få reda på när rättegången startar.Upplysningar säger mig att Khmara kan få sitta ifängelse , eller längre.Anf. 15 Utrikesminister ():Herr talman! Jag är beredd att lämna sådanauppgifter.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1990/91:313 om åtgärder motbullerAnf. 16 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig om enaktionsplan mot buller i regeringensmiljöproposition kommer att ha den bredd somanges i riksdagsbeslutet.Den fråga ställer kommer attbesvaras i den miljöpolitiska propositionen ienlighet med de regler för ochregeringens arbete som , som erfarenledamot av denna kammare, väl känner till.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga.Bakgrunden är att beställde enaktionsplan mot buller av regeringen. angav en viss angiven bredd i sak viden sådan aktionsplan.Naturvårdsverkets underlag LUF 90 som tar uppbullerfrågor och som är en del av underlaget förregeringens kommande proposition behandlar ihuvudsak bara trafikbuller. Min fråga avseruteslutande att ge mig ''som erfaren ledamot avriksdagen''-information för att veta om jag riskeraratt inte få väcka motioner till propositionen om deninte innehåller förslag om åtgärder mot buller äveni t.ex. arbetsmiljö, friluftsmiljö och bostadsmiljö. Iså fall måste en sådan motion väckas senast nu påfredag. Det är en rent arbetsteknisk fråga, som haratt göra med hur och regeringen arbetar.Enbart frågan om bredden i aktionsplanen kanenkelt besvaras med ja eller nej. Det ärbetydelsefullt för planeringen av mitt arbete.Anf. 18 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan lugna . Detkommer inte att finnas några hinder för denönskade bredden i motionerandet. Men om SörenNorrby väntar till dess att han har settpropositionen, vet han mer precist hur han skallrikta in sig.Anf. 19 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Det innebäralltså att det riksdagsbeslut som vi fattade i höstashar haft avsedd effekt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1990/91:332 om miljöbrottAnf. 20 Miljöminister ():Herr talman! har frågatjustitieministern om regeringen är nöjd med denuvarande möjligheterna att bekämpa miljöbrottoch med resultaten av denna brottsbekämpningeller vad regeringen gör för att förbättrasituationen.Arbetet inom regeringen har fördelats så att det ärjag som skall besvara frågan.Regeringen beslöt att tillkalla enkommitté med parlamentarisk sammansättning föratt se över miljöskyddslagstiftningen.När det gäller sanktionssystemet anges iutredningsuppdraget att kommittén särskilt böröverväga hur samspelet bör vara mellan demiljörättsliga reglerna och sanktionsreglerna för attinsatserna mot överträdelser skall göras bättre. Idessa överväganden skall, som framgår avutredningsuppdraget, ingå en grundlig genomgångoch analys av straffreglernas roll inommiljölagstiftningen och i vilken utsträckningöverträdelser av miljöreglerna skall varakriminaliserade eller leda till andra sanktioner. Detingår också i kommitténs uppdrag att överväga omnuvarande regler om ansvar för juridiska personeroch deras ställföreträdare är lämpligt utformade förmiljövårdsområdet.Svaret på fråga är alltså attregeringen inte är nöjd med de nuvarandemöjligheterna att bekämpa miljöbrott och attregeringen därför har inlett arbetet med attförbättra situationen.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Såvitt jagförstår finns det flera olika bekymmer i dettasammanhang. Ett bekymmer är att det kan varatidsödande och svårt att fastställa om någon äransvarig i de fall då företag av vårdslöshet ellerolycksfall gör utsläpp. Men det kan inte destomindre vara mycket angeläget att man på olika sättvisar företaget att detta inte bör upprepas. I dessafall skulle någon typ av mycket avskräckandesanktionsavgift, som inte är beroende av någon visspersons skuld utan enbart företeelsen att detta harhänt, vara bra att ha.Ett annat bekymmer är att i lägen där det hela tidenhänder något, där det sker en teknisk utveckling,kan ett företag hålla enprocess mot sig i gång genom att åberopaatt nya saker sker. Det är viktigt att man försökerhitta medel mot detta. Jag har inte några lösningarutan jag är bara angelägen om att de kommer fram.Anf. 22 Miljöminister ():Herr talman! Vi är överens om att hela systemetbehöver förbättras. Lagstiftningen behöverskärpas, och tillämpningen behöver förbättras. Vihar i och för sig inlett ett arbete som inte avvaktarden här utredningens resultat. Redan i den förramiljöpolitiska propositionen skärpteslagstiftningen och brottsreglerna. Vi har sedan dessinlett ett arbete som jag tycker är myvket viktigt,nämligen att regelmässigt utbilda poliser, åklagareoch domare på miljöområdet för att de bättre skallkunna hantera den här sortens brottslighet. Påmotsvarande sätt pågår en utveckling för att fåstriktare villkor som lättare kan kontrolleras frånföretagen.Vi kommer, som har aviserats, att återkomma i denmiljöpolitiska propositionen och ange riktlinjernaför det fortsatta arbetet efter det att vi har fått detförsta delbetänkandet från kommittén.Anf. 23 ():Herr talman! Jag tackar för det kompletterandesvaret. Det betyder att vi med viss förväntan kan sefram mot miljöpropositionen, i varje fall i dettaavseende. Vi har noterat att det har skett enförbättring, men jag, liksom även miljöministernsjälv tror jag, är otålig på detta område. I dettasammanhang behöver något hända.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1990/91:346 om skyddet förkärnkraftverkenAnf. 24 Miljöminister ():Herr talman! har medanledning av händelserna i vår omvärld de senasteveckorna frågat statsministern vilka åtgärder somvidtagits för att skydda våra kärnkraftverk motterroristhandlingar.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Vid de svenska kärnkraftverken finns ständigt enberedskap mot terrorhandlingar och liknande iform av ett fysiskt skydd.