prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Jag villframhålla att det också är viktigt med en vettigsamhällsplanering i vårt land. Det innebärexempelvis närhet mellan bostad och arbete samtmellan kommersiell, och kulturellservice. Förbättringar på dessa områden skullesäkert öka trafiksäkerheten. Det är riktigt, somSten-Ove sade, att utskottsmajoritetenhar sagt att det är viktigt att satsa på järnvägen. Dethade varit bra om socialdemokraterna hade insettdet tidigare, . De senastedagarna har de börjat förstå att man måste satsamycket mer på järnvägen och att det är mycketpositivt för trafiksäkerheten.Centern för en morotspolitik. Vi vill varkenförbjuda personbils- eller lastbilstrafik, men vi villha en effektiv järnväg med dubbelspår ochsnabbtåg som gör att företag väljer att frakta sittgods på järnväg. Det skall vara så att människorväljer snabbtåget före bilen. Även det gör atttrafiksäkerheten ökar.Centern har också föreslagit andra åtgärder, t.ex.att grusvägarna skall asfalteras. Sten-OveSundström sade själv alldeles att dåliga vägarockså försämrar trafiksäkerheten. Det är precis vadcenterpartiet har sagt.Herr talman! Jag skall kommentera några avreservationerna till detta betänkande. En av demgäller kontrollbesiktningar i glesbygd. Jag blev litetbesviken på när han mer ellermindre riktade ett angrepp mot verkstäderna ute pålandsorten och sade att de var dåligt utrustade. Minerfarenhet är att det finns många bra verkstädermed duktigt folk även på landsorten. Ireservationen står att lokala verkstäder skallsamarbeta med ASB så att kontrollbesiktningar fårske på den lokala verkstaden. Självklart räcker detinte med en hammare och en hovtång för att klaradet, utan det krävs ordentliga verktyg och andrainstrument samt att ASB kontrollerar att arbetetblir rätt utfört. Det viktiga är dock att arbetet blirutfört. Det är betydelsefullt för både samhället ochför enskilda människor i berörda områden. Ireservationen sägs att en sådan ordning bör prövas iÅrjäng och . Det gör mig besviken att vi inteheller har fått majoritet för det förslaget.En annan reservation gäller bidrag tillreningsutrustning på äldre personbilar. Självklartär det riktigt vad i sade attdet är skillnad på nya och äldre bilar i fråga omreningsutrustning.Alla människor kan t.ex. inte gå och byta till sig enny bil. Vi kan bl.a. höja skrotningspremien. Manskall då inte underskatta att detta medför en fördelnär det gäller luften. Det blir bättre genom att mangör dessa insatser, även när det gäller begagnadebilar.Herr talman! Jag ber därför att få yrka bifall tillreservation nr 10. Jag är besviken över att andrapartier som har talat om detta -- framför alltfolkpartiet -- och tyckt att det är riktigt att vi måsteåtgärda detta med bilar och att vi skall förbättramiljön inte har kunnat ställa upp. Jag tycker attutskottet med majoritet skulle ha kunnat ställa sigbakom den motionen.Herr talman! Kvällens timma är sen. Jag skall inteyttra mig mycket mer i det här ärendet, utan jagnöjer mig med detta.Anf. 184 ()replik:Herr talman! Det var ett par saker i som föranledde mig att begära ordet. Hansade att socialdemokraterna skulle ha vaknattidigare när det gäller att satsa på järnväg. Man kanalltid fundera över hur det skulle ha blivit om manhade gjort stora satsningar tidigare. Vi har inte variti avsaknad av satsningar på järnväg i landet förrutheller. Som väl känner till, diskuterarvi nu i utskottet mångmiljardsatsningar påkollektivtrafiken bl.a. på järnvägens område. Iärlighetens namn måste vi erkänna, ,att det inte skedde under de borgerligaregeringarnas period. De vaknade aldrig i det härsammanhanget.Det är naturligtvis riktigt som sägeratt det finns många bra verkstäder på glesbygden.Som jag sade i mitt anförande sker redan nu ensamverkan mellan ASB och verkstäderna. Iglesbygdsområden fungerar det oftast så att manservar kunder på de mindre verkstäderna när detrör sig om mindre fel. Man har då möjlighet attkomma igen när man ändå är på ortenoch få en snabbesiktning av felen.En anledning till att man skall vara försiktig med attlägga över denna verksamhet från Bilprovningentill verkstäder är just att få verkstäder har t.ex. denkvalificerade bromsutrustning som krävs för skall kunna göra en saklig bedömning.Opartiskheten är dessutom oerhört viktig ibilprovningsverksamhet. Det kan vara svårt attåstadkomma den när t.ex. märkesverkstäderbesiktigar sina egna märken.Anf. 185 () replik:Herr talman! kände sig besviken överatt han hade fått göra en egen reservationbeträffande miljörening av bilar. Jag kan ocksåtycka att det hade varit mycket roligt och angelägetatt vara med och skriva en sådan reservation. Närman tänker tillbaka litet i denna fråga, finner manatt den inte har blivit den stora sak som vi troddeatt den skulle bli från början när vi satsade pengar.Vi har talat oss mycket varma för att man skall gebidrag för att det skall kunna sättas in katalysatorerpå gamla bilar.I år har vi resonerat oss fram till att i detta läge --det har gått , och en hel del gamla bilarhar försvunnit -- anser vi att det är mera angelägetatt satsa mera pengar i bilskrotningsfonden ochdärigenom få bort en hel del av de gamla bilarna.Det skall vara angelägnare att skrota dem kanskelitet tidigare än förrut. Det skall också varaangelägnare att för miljöns skull få bort dem ifrånskogar och gamla vägar ute i skogen där bilarna oftastår som rostiga plåtlådor. Vi tror att vi i detta lägehar valt rätt väg, och vi har satsat ganska mycketpengar i bilskrotningsfonden i stället.Anf. 186 () replik:Herr talman! Det är nog inte riktigt sant, Sten-OveSundström, att den borgerliga regeringen integjorde något och början av 80-talet.Om jag inte är fel underrättad togs initiativet tillsnabbtåget som går mellan ochGöteborg av den regeringen så att man kunde sättai gång detta. Bl.a. var min företrädare mycket aktivpå det området. Det gjordes också en hel del andrasaker när det gäller länsbolagens tillkomst osv.Jag kritiserade att ni inte har hängt med iutvecklingen av järnvägen när det gäller pengar.Centern har hävdat att ytterligare 40 miljarderkronor skulle haft mycket stor betydelse. Denkritiken riktar jag inte bara motsocialdemokraterna utan även mot andra partiersom inte har kunnat ställa upp på det. En satsningpå järnvägen -- en satsning där man vet vad man haratt göra från och kan planeraordentligt -- är nog en av de bästa åtgärder man kanvidta när det gäller trafiksäkerhetsarbetet.Till vill jag säga att jag självfalletskulle ha varit gladast i om vi intehade behövt ha någon reservation alls i detta ämneutan i stället hade haft ett enhälligt utskott bakomoss i denna viktiga miljöfråga.Anf. 187 ():Herr talman! Kvällen är sen, och därför skall jaghålla mig till det ämne som behandlas ibetänkandet, trafiksäkerhet, och inte denjärnvägsdebatt som har pågått under den senastehalvtimmen.I motion T442, som behandlas i detta betänkande,har jag framfört synpunkter på vad som gäller vidbesiktning av äldre bilar och på att man före ettägarbyte skall kräva att äldre fordon skall varabesiktigade inom den senaste tremånadersperiodenföre ägarbytet. Utskottet har hänvisat till att det iapril 1989 gjordes en överenskommelse mellankonsumentverket och , , om att man skulle utfärdariktlinjer för varudeklarationer av gamla bilar. Denträdde i kraft i oktober 1989.Enligt dessa riktlinjer skall alla företag som saluförbegagnade bilar till enskilda konsumentervarudeklarera bilarna. Bilarnas trafiksäkerhet skalldokumenteras på samma sätt som vid kontroll ochbesiktning hos . Det är riktigt,men det är faktiskt inte det som min motion handlarom. Det berör nämligen inte av de begagnadebilarna som säljs i detta land och som inte hanterasav den auktoriserade bilhandeln som är ansluten tillMotorbranschens . I avfallen kan konsumenten kräva garantier. Bilen hardå köpts i den auktoriserade handeln. av allhandel med begagnade bilar sker alltså mellanprivatpersoner. Även om det kan röra sig omprivatpersoner som själv köper bilar, måste mannog sätta citationstecken kring ordetprivatpersoner.Det sker t.ex. inte en oväsentlig handel påTäby galopp. Man får betala en avgift och ställa uppsin bil där. Man säger att man säljer den privat. Därsker dock en mycket stor svarthandel. Det finnsingen kontroll av vem som äger bilen. Det sägs attdet är moster, svärmor osv. Konsumenten har ingenrätt att kräva något efter det att affären är gjord.Konsumenten ringer i sin förtvivlan tillMotorbranschens ,konsumentombudsmannen och t.o.m. till JO, menman kan inte göra någonting. Man kan inte krävanågra garantier när handeln har skett mellanprivatpersoner. Detta är ett stort bekymmerför många människor som för sparpengar ochlånade pengar köper en bil privat, eftersom detskall vara så bra, billigt och garanterat. Men det ärprecis tvärtom.Detta har jag sagt i min motion. Utskottet hartyvärr inte riktigt förstått detta. Trots att utskottetinnehåller så många experter på området, har ingenfattat något. Jag har förståelse för detta den härgången. Många av utskottets ledamöter har tagitdel av detta . När jag återkommer med enmotion nästa gång, hoppas jag att man förstår attdetta innebär att man skyddar de som köperbil på icke-konsumentgaranterade grunder. Det är nödvändigt att få uttrycka detta tillriksdagens protokoll.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Tekoindustri och tekohandelFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU25 Tekoindustri och tekohandel (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 188 ():Herr talman! Marknadsläget för tekoindustrin istort kännetecknas av en bestående globalöverkapacitet. Utbudet av tekovaror är mycketstort från både industri- och utvecklingsländer. Idet läget är det de allmänna villkoren förföretagssamheten i som avgör de svenskatekoföretagens utvecklingsmöjligheter.Det rekordhöga svenska kostnadsläget är denfrämsta orsaken till tekoindustrins tillbakagång.I SINDs PM TEKO 90 konstateras attarbetskraftskostnaderna per producerad enhetstiger väsentligt snabbare i än hoskonkurrentländerna inom OECD-området. Manspår fortsatt försämrad internationelltkonkurrensläge för svensk teko.Socialdemokraterna har med den misslyckadetredje vägens politik starkt bidragit tilltekoindustrins krissituation. I takt med attskatterna stigit har tekos bekymmer ökat.Högskattepolitiken har lett till låg tillväxt, höginflation, ökade lönekrav och högt kostnadsläge.Teko, liksom övrig svensk industri, har försatts i ensämre konkurrenssituation än länderna i våromvärld.I mindre arbetsintensiva branscher har man hittillsklarat sig bättre tack vare att den långainternationella högkonjunkturen, devalveringarnaoch ett förmånligt oljepris skymt sikten och doltobalansen i den svenska ekonomin.Den arbetsintensiva tekoindustrin har hela tidenkänt av och kämpat med det höga kostnadsläget.Konsekvenserna av världens högsta skattetryck harsocialdemokraterna negligerat. Derasoförmåga och ovilja att konstruktivt bekämpakostnadsexplosionen är grundorsaken till tekosförsämrade lönsamhet och till den hemmagjordakris med dramatiskt stigande arbetslöshetssiffrorsom nu hela drabbas av. I stället för att rättatill grundfelen i den svenska ekonomin harsocialdemokraterna år ut och år in med statligt stödförsökt reparera de skador som teko tillfogatsgenom den misslyckade politiken. Svensktekopolitik har under en lång följd av årkarakteriserats av subventioner och protektionism.En fortsatt tillbakagång inom tekobranschen visartydligt att statlig subventionspolitik är verklingslös.Antalet årssysselsatta har ständigt minskat. Underden femårsperiod har konfektionsindustrin förlorat30 % av sin sysselsättning. Många företag har flyttatverksamheten utomlands. Textil- och trikåindustrinhar också gått tillbaka. För textil och framför alltteknisk textil ser dock framtiden nu ljusare ut.Textila material används inom allt fler områden,och här har ett försprång jämfört medandra länder.Den socialdemokratiska politiken förefaller migmånga gånger märklig. som manförsämrar företagens konkurrenssituation genomhöga skatter, pålagor, socialistiska fonder ochsocialistisk styrning, försöker man medsubventioner mildra verkningarna av sin egenpolitik. Det som svensk tekoindustri först ochfrämst behöver är inte fortsatt stöd utan entillväxtfrämjande politik med sänkt skattetryck,sänkt kostnadsläge, bättre småföretagar- ochnäringspolitik och alla andra förändringarbeträffande villkoren för företagssamhet som vimoderater föreslagit i våra motioner.Herr talman! Importbegränsningarna inom tekoupphör äntligen . Det är bra.Handelshindren har lett till högre konsumentpriseroch fördyrade klädinköp. Inte minst är det desvenska barnfamiljerna som kommer att känna påatt importrestriktionerna försvinner. Det är ocksåbra för utvecklingsländerna att handelshindren påtekovaror nu försvinner. har Sverigebromsat importen från vissa utvecklingsländer ochmotverkat den industriella utvecklingen i dessaländer.Något skydd för den svenska tekonäringen har intemultifiberavtalen gett. har, trotshandelshindren, haft en mycket omfattande importav tekoprodukter. Protektionismen mot 15utvecklingsländer har, i stället för att skydda svensktekonäring, gagnat andra länder, länder inom EGoch EFTA och länder som inte haft svenskahandelshinder mot sig.Den effektivaste biståndsinsats som kangöra är att bedriva handel medutvecklingsländerna. ''Handel är bättre änbistånd'', lyder en av myntad sanning.Denna sanning gäller i lika hög grad beträffandeinsatser för att stärka de öst- och centraleuropeiskaländerna i deras utveckling mot marknadsekonomi.Därför måste avveckla deimportrestriktioner som fortfarande finns förkläder och skor från dessa länder.Reglerna om ursprungsmärkning av kläder är enannan företeelse som försvårar importen och sommåste avskaffas. Få länder är så beroende av en frittfungerande utrikeshandel som . Ett frittutbyte av varor, tjänster och kapital är särskiltviktigt för ett litet land som vårt. Därför måste viundvika protektionism i vår handelspolitik, och vimåste hålla rent framför den egna dörren. Annarsblir vi inte trovärdiga.Frihandel är också målet för den internationellahandelspolitiken inom såväl EG, EFTA och GATT.Inom EG för man fortsatt enfortsatt protektionistisk politik när det gällertekovaror. bör inom ramen för ochi kontakter med EG arbeta för att man även inomEG avskaffar handelshindren motutvecklingsländerna. bör vara pådrivande idet internationella frihandelsarbetet.Herr talman! Jag stöder samtliga reservationer medmoderata namn men nöjer mig med att yrka bifalltill reservationerna 2 och 8.Anf. 189 ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservation nr 2, vilket för övrigt redan har gjorts.Jag vill, herr talman, gärna säga att det KarinFalkmer gav uttryck för är grundläggande tankarsom jag i allt väsentligt kan instämma i. Densvenska tekopolitiken har varit ett dyrbart äventyr.Den har kostat vårt land mycket, och den har varitett hinder inte minst för de länder som vi i andrasammanhang säger oss vilja hjälpa. Om man ser tillde begränsningar av handelsmöjligheterna, avimporten, som den svenska tekopolitikenförorsakat, tror jag att det hade betytt väldigtmycket även för de människor som arbetar inomtekoindustrin, ifall man hade kunnat använda depengar som utgått till subventioner på ett annatsätt.Nu har dock regeringen sent omsider kommit påbättre tankar. Man kommer att avskaffaindustristödet från . Man arbetar föratt i allt väsentligt upphävaimportbegränsningarna. Man ställer också upp i deinternationella sammanhangen för att få bortmultifiberavtalet.Det finns inte långsiktigt med den politik somregeringen nu för på tekosidan kvar några storamotsättningar mellan ochsocialdemokraterna. Jag kan heller inte förstå attdet finns några stora motsättningar mellanmoderaterna, och socialdemokraterna iden här frågan. När det däremot gäller denallmänna ekonomiska politiken är, som KarinFalkmer har utvecklat, motsättningarna tydliga ochklara. En annan allmän ekonomisk politik skulle haeffekter även på tekosidan, precis som KarinFalkmer har sagt. Men när det gäller den speciellatekopolitiken är skillnaderna nu som sagtförhållandevis små.Det finns emellertid några skillnader, och jag skallpeka på några av dem. Vi tycker t.ex. attrestriktionerna för import av kläder från länderna iÖst- och borde avskaffasomedelbart. Vi anser på det här området att det ärkonstigt att vi skall gå ut med medel för attunderlätta uppbyggnader av dessa länders industrioch med andra handen blockera derasmöjligheter att till vårt land sälja de varor som deär duktiga på att tillverka. Det är den härdubbelheten i handelspolitiken ochbiståndspolitiken som vi från sida alltidoch i alla sammanhang har vänt oss mot med kraft.Vi föreslår vidare ett avskaffande av märkningen avtekoprodukter. De undersökningar som gjorts visarmed stor tydlighet att den här märkningen intefyller någon funktion för konsumenternas del.Konsumenterna efterfrågar den inte. Den endaeffekten märkningen har är att det blir dyrare attimportera, och det är ingen som gynnas av det --allra minst konsumenterna.Ledamoten av riksdagsgrupp LarsSundin är en kunnig och initierad anhängare avProteko i . Han har med skicklighet visatgruppen vilken betydelse Proteko har förutvecklingen av tekoindustrin i . Vi anser här skall ge ett anslag. Det anslag vi föreslår ärinte särskilt stort i förhållande till det totalatekostöd som har utgått, men vi anser 5 milj.kr.vara ett skäligt belopp.Även om jag inte vill underskatta betydelsen av deförslag som vi har framlagt, är det här alltså intenågra väsensskilda eller grundläggande olikheterivår uppfattning å ena sidan och ochsocialdemokraternas å andra sidan. Men jag kaninte låta bli att notera att skillnaderna gentemotcenterpartiet och även mot -- därskillnaderna i andra frågor inte är särskilt småheller -- kvarstår såsom ganska omfattande. Medanvi andra ändå är på väg att liberlisera handelnkräver tillsammans med miljöpartieten återgång till att självt skall svara för eninhemsk tekoproduktion på . Vad skulle det,herr talman, innebära om skulle, vilketnaturligtvis inte blir fallet, bifalla den motionen?Vad det skulle kosta finns inte uträknat, men att detskulle röra sig om mångmiljardbelopp är alldelesklart. Jag tänker då på det svenska folkhushållet.Och vägen dit skulle vara kantad av anklagelser ochåtal mot från internationellaorganisationer, i vilka vi har utfäst oss att driva enpolitik av ett helt annat slag. Dessutom vill man ökai stället för att minska det industripolitiska stödet --man föreslår ca 100 milj.kr. mer i industripolitisktstöd. Man kan göra detta om man tror att man medden här typen av åtgärder kan vinna något slagsstöd hos människor som anser sig drabbade avutvecklingen inom tekobranschen. Det är det endaskälet som jag kan förstå. Men jag kan inte finna attdet är ett uttryck för en klok eller ansvarsfull politikvare sig för eller på tekoområdet speciellt.Anf. 190 ():Herr talman! Debatten om hur svensk tekoindustriskall se ut är för mig väldigt viktig, ochdet är den också för , som jagrepresenterar, men den är viktig också för Sverigesom helhet, eftersom det är viktigt att vi har kvardet textila kunnandet.Jag tvingas konstatera att majoriteten inäringsutskottet är både blind och döv. Man harinte sett och inte hört att saker runt omkring ossförändras. Vi har en försämrad ekonomi och enförsämrad konjunktur. Väldigt många människorär arbetslösa, och i de bygder där vi har vårtekoindustri är varslen oerhört många. Detta måsteockså påverka våra ställningstaganden.Det sades i radion i går att regeringen skall satsa 6miljarder för åtgärader med anledning avarbetslösheten. Det är oerhört mycket pengar iförhållande till vad som här skulle användas för attklara en viktig industri.Hadar tror att det skulle kosta oerhördasummor att följa förslag om att man återskall ta upp vår målsättning om att avförsäljningen skall bestå av svenska produkter. Nunår man inte det målet över , men med eninriktning mot att stimulera det svenskanäringslivet och naturligtvis med den ekonomiskapolitik som och hargjort sig till tolk för att vi skall ha får denna industribättre förutsättningar. Då kanske vi når våra mål ialla fall.Det är alltså viktigt att vi ser till att våra näringarkan fungera. Som det redovisats tidigare ärutvecklingen mycket negativ bådepå textilområdet och på trikåområdet med ennedgång i produktionen på 2--. Detmotsvarar 4 000--5 000 arbetstillfällen under desenaste tre åren, vilket är ganska mycket. En stordel av de berörda människorna bor iSjuhäradsbygden.För är det viktigt att ha kvar enfungerande textilindustri samt den kunskap somfinns hos de anställda i företagen. Vi anser att deanställda utgör en stor tillgång. Det är enförsörjningsfråga, en beredskapsfråga och entrygghetsfråga att ha kvar kunskapen och förmåganatt producera livsnödvändiga produkter åt oss äveni en besvärlig situation. Det är regionalpolitisktviktigt att tekoindustrin fungerar. För många avkommunerna i är tekoindustrinden viktigaste industrin. Jag tror att det också ärangeläget att ha kvar tillverkningsindustri i ,inte bara teko utan naturligtvis också annantillverkningsindustri. Inte bara teko har bekymmer.För den skull har vi från ställt kravetatt man skall ha ett mål att arbeta mot.Vi har också framlagt förslag om att deimportbestämmelser som har ändrats genomuppsägning av multifiberavtalet skall omformas såatt de kommer i samklang med de regler som finnsinom och gärna om att vi skall ha med EG likalydandebestämmelser och att vi skall gå den vägen. Dåborde det vara rimligt att vara konsekvent och göradet också i detta sammanhang. Det står ibetänkandet att vi när vi kommermed i EG får förändra vår politik. Det är riktigtsom sade att det pågår ettinternationellt arbete med att försöka få bortmultifiberavtalet och de begränsningar som finnspå handelsområdet. Det är bra. Jag tror också attdet är väldigt viktigt att vi har en fri handel. Menden fria handeln skall ju gälla mellan olika länder.Det finns ingen anledning för att gå föreinnan förhandlingarna är avslutade och dra ner sittskydd för den svenska tekonäringen.Liksom tror jag att det är viktigt för defattiga länderna att de får sälja sina produkter. Mendet är ännu viktigare att de kan få betalt för sinaprodukter. Det kan inte vara någon hjälp för dematt vi av dem köper varor till låga priser, så attmänniskorna där till låga löner får arbeta lång tidunder besvärliga förhållanden. Det är ett kolonialtbeteende och inget bistånd.För att klara den svenska tekoindustrin vill vi ocksåfortsätta med en strukturuppbyggnad. Då vill vi hakvar utvecklingslånen, som vi tror är betydligtviktigare och riktigare till sin funktion och strukturän det stöd som har funnits, eftersom det harvarit byråkratiskt besvärligt. Det har inte varit tillför de små och enkla företagen utan för de litetstörre företagen, och det är angeläget attåstadkomma en förändring.Vi vill också ha en socialklausul. Den har bäring pådet resonemang som jag förde tidigare om att manskall ha rimliga förhållanden för de människor somskall utföra dessa jobb.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till vårareservationer 3, 5 och 7. Naturligtvis står jag bakomäven övriga reservationer som harfogat till detta betänkande, men jag yrkar inte bifalltill dem i detta läge.I detta betänkande tar man även upp frågan omlinodling. Det finns inte några reservationer från decenterpartister som sitter i näringsutskottet. Menjag vill ändå säga några ord om våra motioner,eftersom jag tycker att även linodling är en viktigtekofråga, en viktig jordbruksfråga och en viktigförsörjningsfråga.Linet är en av de bättre grödorna. Det är en mycketbra fiber, som kan användas till många saker. Vibehöver en utveckling av linodlingen. Vi har ocksågenom beslut här i fått till stånd ettarbete för att få i gång linproduktionen ute i landet.Linodling har startats på många olika ställen. Vi haren riksgrupp för linodling som samordnar arbetet.Men den måste ha resurser för att kunna fortsättasitt arbete så att det blir framgångsrikt.