prot · GE0961 · 1991-02-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:61Tisdagen den 12 februariKl. 14.30--18.39Välkomsthälsning till gästande lettiskadelegationenAnf. 1 TALMANNEN:Vår riksdag gästas av en delegationfrån det lettiska parlamentet. Jag hälsardelegationen från välkommen till Sverigeoch riksdag.1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 6 februari.2 § Svar på fråga 1990/91:364 om åtgärder motdopingAnf. 2 Socialminister ():Herr talman! har frågat mignär regeringens proposition om skärpt lagstiftningmot dopinghandel och utökning av detkriminaliserade området kommer.Frågan bereds i regeringskansliet.Anf. 3 ():Herr talman! Jag tackar för svaret, även om det varså kort som ett svar kan bli -- sex ord.Jag hade själv kunnat räkna ut att frågan bereds iregeringskansliet. En utredning om skärptlagstiftning mot doping blev klar för mer än etthalvår sedan. Min fråga gällde egentligen hur längeregeringen tänker bereda denna fråga innan detkommer ett förslag.Missbruket av doping i ökar. Det går att sepå olika sätt; framför allt tar tullen mer och mer ibeslag. Vi har inte en lagstiftning som ärtillräckligt skärpt för att klara denna situation.Utredningen hade i uppdrag att lägga förslag omdetta, och gjorde också så. Utredningens förslaghar varit ute på remiss, och de flesta, för att intesäga alla, remissinstanser har varit positiva tillförslaget. Idrottens representanter är ocksåpositiva. De är nu besvikna för att det inte händernågot. De lägger själva ner ett stort arbete för attstoppa missbruket av dopingpreparat.Nu sprids nyttjandet av dessa preparat inte bara tillidrottare och elitidrottsmän utan också tillmotionärer. Det är djupt allvarligt, och det ärmycket svårt att hantera om det inte finns enlagstiftning som är tillräckligt stark. harskrivit på en internationell konvention, där manåtar sig att vidta åtgärder för att förbättrasituationen, bl.a. genom att skärpa lagstiftningen.Jag skulle vilja ha ett litet mer preciserat beskedfrån statsrådet om hur länge regeringen tänkerbereda frågan och när vi kan förvänta oss att få ettförslag.Anf. 4 Socialminister ():Herr talman! har alldeles rättnär han säger att detta är en besvärlig fråga. Det ärett alldeles riktigt konstaterande att idrotten hargjort fantastiska framsteg. Därmed kan man sägaatt idrotten på sitt sätt har bidragit till att förbättrasituationen. Brunanders beskrivning av situationeni övrigt är också helt korrekt.Frågan bereds i , och det är svårtatt just för dagen säga om vi kan komma med ettförslag . Men det är min förhoppningatt vi i samband med att vikommer att behandla en del andra frågor ocksåkommer att lyfta fram frågan om doping.Anf. 5 ():Herr talman! Det är bra att statsrådet håller medmig i min beskrivning. Men jag tycker att det skullevara litet mer angeläget för regeringen att kommafram med ett förslag. Vari ligger bekymren somskulle förhindra att man går fram snabbare? Enutredning har lagt fram ett förslag, där det finns enklar beskrivning av en skärpning av lagstiftningenoch på vilket sätt den skulle kunna gå till. Det ärförslag som har accepterats av tillfrågaderemissinstanser. Varför tvekar regeringen att läggafram ett förslag redan nu?Anf. 6 Socialminister ():Herr talman! Det är inte fråga om tveksamhet frånregeringens sida. Frågan är ännu inte riktigtfärdigberedd. Hade jag också kunnatbeskriva den så översiktligt skulle jag ha gjort det.Det finns fortfarande en del frågor som behöverberedas ytterligare, och det arbetet pågår inomregeringskansliet. I övrigt är jag helt överens medBrunander om att frågan bör behandlas skyndsamt.Så förfar vi också. Det är min uppfattning att vi såsnart som möjligt skall komma med ett förslag. Detär också min förhoppning att vi skall kunna göra deti anslutning till att vi tar fram ett antal andra frågorpå angränsande områden.Anf. 7 ():Herr talman! Statsrådet säger att man skall arbetaskyndsamt och att en del frågor fortfarande inte ärfärdigberedda. Hade inte utredningen ett braförslag? Jag erkänner gärna att jag inte kan fråganså väl att jag kan beskriva allt det som borde tasupp. Jag kan kanske inte heller bedöma omutredningsförslaget var till fyllest i alla delar. Menuppenbarligen tycker inte regeringen det.Remissinstanserna tyckte att förslaget var bra. Vadär det mer regeringen vill göra, eller vad tvekarregeringen om?Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1990/91:372 om kompensationtill pensionärer för pris- och hyreshöjningarAnf. 8 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen ämnar vidta för attkompensera speciellt pensionärer utan ATP förpris- och hyreshöjningarna.De kraftiga hyreshöjningar som beslutats harmedfört ökade levnadsomkostnader vilket framförallt medfört ekonomiska svårigheter förpensionärer med låg eller ingen ATP. I kommunermed relativt sett låga kommunala bostadstillägg(KBT) har hyreshöjningarna ibland lett till attdessa pensionärsgrupper fått svårigheter att klarasig ekonomiskt. Mot denna bakgrund har inomsocialdepartementet pågått ett arbete med attanalysera hur framför allt hyreshöjningarna slår förpensionärer bosatta i olika kommuner. Såvälhyreshöjningarna som KBT-nivåerna varierarmellan kommunerna. Regeringen kommer inomkort att ta ställning till vilka åtgärder som kanbehöva sättas in för att förbättra dessa pensionärersekonomiska situation.Anf. 9 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaretpå min fråga. Jag är naturligtvis helt nöjd med dearbeten som pågår i , och jagutgår ifrån att det kommer att ske något så snabbtsom det över huvud taget är möjligt.Jag har tagit upp denna fråga eftersom det är en storpolitisk fråga. Det är många pensionärer som harråkat i svårigheter. Vi fick höra för någon veckasedan av statsministern att det är 50 000--60 000pensionärer som har råkat i ekonomiskasvårigheter på grund av att de inte är tillräckligtskyddade i den viktiga skatteomläggningen.Med all respekt för de uppgifter som åliggersocialdepartementet är jag som gammal ocherfaren politiker i den svenska ledsen ochbesviken över att räkneexperterna är så dåliga ifinansdepartementet. Det går alltså att skapa ettförslag till en skatteomläggning, som gynnar och ärfördelaktig för de stora inkomsttagarna och kanskepå sikt är viktig för den svenska skattemoralen.Men man lyckas skapa enskatteomläggning med räkneexempel som innebäratt de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna, desom har byggt upp det svenska samhället, råkar isådana svårigheter att de måste söka socialhjälp hoskommunerna.Jag förlitar mig på att och hennesmedhjälpare skyndar på ärendet. Det är viktigt attdet sker något och att det sker snabbt.Anf. 10 Socialminister ():Herr talman! Det är riktigt som att en grupp av de sämst ställda pensionärernauppenbarligen har drabbats i denna omläggning.Jag vill ändå påminna om att det införomläggningen gjordes beräkningar som sedermerahar visat sig vara korrekta att den genomsnittligakostnadsökningen på en artonmånadersperiod var18 %. KBT, statsbidrag och pensionstillskott var pådrygt . Men egentligen är det ointressant vilkanationella generella beräkningar som är gjorda, omverkligheten ändå visar att ett antal av depensionärer som uppbär kommunalt bostadstillägginte får en tillräcklig inkomst efter det att hyrornahar höjts och att bostadstilläggen har betalats ut.Det är naturligtvis det som är skälet till att det nugörs särskilda insatser.Anf. 11 ():Herr talman! Det som socialministern sade äralldeles korrekt. Där har vi hela problemet.Jag är irriterad, lika väl som andra ledamöter avdenna kammare, beroende på att de felberäkningaroch felbedömningar som har gjorts drabbar framförallt de grupper i det svenska samhället som ärförtjänta av att få en bra behållning i denna viktigaskatteomläggning.Efter hand som reformen fortskrider är jagövertygad om att det kommer att uppstå nyaproblem som kanske också kommer att belastadessa pensionärsgrupper. Vad finns det förbevakning i ? Jag har ettavsevärt större förtroende för socialdepartementetoch socialministern än för ochfinansministern i denna fråga. Det är ju därifrånsom beräkningarna har kommit. Vad finns det förberedskap i för nyaupptäckter, som kan innebära ökade svårigheter fördessa grupper?Anf. 12 Socialminister ():Herr talman! Egentligen skulle finansministern fålov att vara här själv. Jag tror att han har en alldelesegen förmåga att svara för både sig själv och deberäkningar som är gjorda.En av de punkter som lyftes fram mycket tidigt närskattereformen skulle genomföras var just detfaktum att effekterna av en så utomordentligt storreform som denna kan innebära att det uppstårskevheter i själva omläggningen och att det kanuppkomma skevheter när reformen är genomförd.Därför har en grupp tillsatts som skall följa uppdetta mycket noga och också följa upp defördelningspolitiska effekterna. Inomsocialdepartementet finns den utredning somsysslar med kostnadsfrågor för handikappade ochför andra men också följer utvecklingen förbostadskostnaderna utomordentligt noggrant.Därutöver kommer en särskild utredning atttillsättas för att se över hela systemet förkommunala bostadstillägg. Den utredningentillsätts i den månad som kommer.Anf. 13 ():Herr talman! Jag kan lova socialministernatt jag i egenskap av ledamot av denna kammaremycket nära kommer att följa utvecklingen. Jaghoppas att jag inte skall behöva ställa flera frågorpå området utan att socialministern kommer tillriksdagen med klara besked om hur problemet skalllösas för de berörda pensionärerna.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1990/91:390 omarbetsskadeförsäkringenAnf. 14 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta vad gällerarbetsskadeförsäkringen under innevarande år.Regeringen har i det åtgärdsprogram för attstabilisera ekonomin som förelades ihöstas aviserat en mera fullständig samordning avsjuk- och arbetsskadeförsäkringarna. Ett viktigtmotiv till detta var och är attarbetsskadeförsäkringen av mångarehabiliteringsaktörer ansetts somrehabiliteringshindrande. Den arbetsskadade vill imånga fall ha ersättningsfrågan löst innan han ärberedd att medverka i en rehabilitering.Regeringen har emellertid vid sina diskussionermed arbetsmarknadens parter funnit att det finnssåväl tekniska som avtalsmässiga komplikationermed en sådan samordning. Eftersom parternauttryckt önskemål om ytterligare beredning avfrågan har regeringen ansett att en samordning börsenareläggas. Regeringens avsikt är dock attgenomföra den aviserade samordningen.Anf. 15 ():Herr talman! Jag ber att få tacka socialministernför svaret.Arbetsskadeförsäkringens utformning och praxis äri särklass den största enskilda orsaken tilllångvariga sjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Det säger alla experter.Gång efter gång har regeringen lovat att ta itu meddetta. Bl.a. sades detta.Överenskommelsen med taladeockså om en sammanläggning av sjukförsäkringenoch arbetsskadeförsäkringen. Men allaöverenskommelser står sig tydligen inte. I varje fallinte denna.Eftersom alla myndigheter kommer till sammaslutsats, förstår jag chef somvar besviken över att ingenting sker. harregeringen haft på sig att arbeta, ochdet är tydligt att det är andra än regeringen sombestämmer vilka överenskommelser som skallhållas eller ej.Vilka signaler tror socialministern att sådant härger till människor som behöver rehabilitering, dvs.att man ena gången tycker si och så?Vad tänker regeringen göra under det kommandeåret? Det var min fråga som jag inte har fått svarpå. Hur ser regeringen på den praxis som harutvecklats på området? Det vore intressant att fåveta.Anf. 16 Socialminister ():Herr talman! Först och främst är min uppfattningatt det förslag som har gått till lagrådet omrehabiliteringsersättning, om utomordentligtskärpta krav när det gäller tidsordningen för närman skall lämna i från sig enrehabiliteringsutredning, när en rehabiliteringsplanskall upprättas, frågan om djupare läkarintyg --frågor som skall taställning till -- är en utomordentligt viktig och tydligsignal till dem som behöver och har rätt tillrehabilitering.Vidare har vi fråga vadsocialdepartementet tänker göra . Förstkommer en beredning att tillsättas tillsammans medparterna. Jag vill understryka att samtalet medsamtliga parter -- det är inte fråga om en LO-påtryckning -- har inkluderat återkommande tätasamtal med företrädare. Man har därhaft stor förståelse för situationen.När det gäller praxis och utveckling av praxis ärdetta mer dubbelbottnat. Å ena sidan är det viktigtatt de som är arbetsskadade och får skadorbedömda som arbetsskador hålls skadeslösa. Åandra sidan är det uppenbart -- den uppfattningendelar nog både och jag medföreträdare för samtliga partier -- att utvecklingenav praxis har glidit i väg på ett sätt som inte ärlyckligt. Därför kommer frågan om utvecklingen avpraxis att finnas med i den beredning som skall tittapå detta.Anledningen till att en beredning tillsätts är attlagen om arbetsskadeförsäkring och avtalen påmarknaden, dvs. trygghetsförsäkringsavtalen, ärskrivna och tecknade . De är skrivna ochtecknade på ett sådant sätt att förutsättningarna föravtalsförsäkringarna rycks undan när lagen ändras.Min bedömning var att dessa avtal skulle kunnaomförhandlas och förnyas. har det visat sig attdet inte går. Det hänger i sin tur samman medarbetsmarknadssituationen ,Rehnbergavtal osv. I dessa samtal har jag barakunnat konstatera att det krävs mer tid förberedning.Anf. 17 ():Herr talman! Det hela är märkligt. Ni har haft tiomånader på er men har inte funderat över frågan.Vi hade klart för oss att detta somsocialministern talar om är knäckfrågan i ärendet.Det har alla känt till, och det måste även regeringenha gjort.Det är väl riktigt att man skall försöka hållamänniskor skadeslösa, men man skall väl se till attde kommer tillbaka till arbetet. Risken är annars attde aldrig kommer tillbaka till arbetslivet.Socialministern säger att man skall se överutvecklingen av praxis. Har regeringen ingenuppfattning i den frågan ? Det är ocksåen knäckfråga som vi har arbetat med år ut och årin. Hur ser regeringen på praxis själv? Det skullevara intressant att få veta.Anf. 18 Socialminister ():Herr talman! Jag tror inte att vare sig jag, kan utan att ta till oss den kunskap somfinns hos arbetsmarknadens parter, myndigheteroch läkare, kan göra en bedömning av hurutvecklingen av praxis ser ut. Jag har den bestämdauppfattningen att ju djupare man går in i dettaproblemkomplex, desto svårare är det faktiskt attha en översiktlig och alldeles entydig inställning.Det finns många olika typer av problem sombehöver lösas. har inte rätt när hansäger att det största problemet med delångtidssjukskrivna är arbetsskadeförsäkringen.Det största problemet är den arbetsmiljö ur vilkadessa människor slås ut.Anf. 19 ():Herr talman! När det gäller arbetsmiljön harfolkpartiet mycket mer radikala åsikter än vadregeringen har. Men vi får finna oss i vadmajoriteten bestämmer i kammaren.I denna fråga om arbetsskadeförsäkringen har detpåpekats av , socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, revisorer och parternapå arbetsmarknaden att det inte går att fortsätta pådetta sätt. Då behöver man faktiskt inte så lång tidför att konstatera att det finns knäckfrågor. Jagundrar därför: Har inte regeringen någonuppfattning om hur praxis skall behandlas?Anf. 20 Socialminister ():Herr talman! Det finns en utvärdering irevisorernas utredning omarbetsskadeförsäkringen. Denna utvärderinghandlar om praxisutvecklingen. Om jag inte minnsalldeles fel, blev utvärderingen klar . Efter dentidpunkten har det skett en förändring. Huruvidadenna förändring är stark eller inte går inte attavgöra innan man har gått igenom hurpraxisutvecklingen när det gäller arbetsskador serut.Det är självklart att en del av det som har skett inteär positivt, som annat kan konstaterasvara effekter av nya sjukdomar och nya typer avskador.Vi konstaterade mycket tidigt att avtalen måstegöras om. Men parterna kunde inte klara ut detta.När man finner att en part inte är villig attteckna sådana avtal som håller de arbetsskadadeskadeslösa, måste en minister lyssna till parternasuppfattning. Jag kan inte stå för ett införande av enlag, som innebär att tre miljoner löntagare står utantrygghetsförsäkringsavtal.Anf. 21 ():Herr talman! Jag blev litet förvånad översocialministerns uttalande. Vi har ju kommitöverens i den här frågan.Jag var väldigt glad över att det nu skulle skenågonting, framför allt för de människor som ärskadade, som inte kan komma tillbaka och som fårvänta på rehabilitering år och därför inte ärmotiverade.Problemet och knäckfrågan är just att det ärmänniskor som drabbas. Jag trodde att det tvåparterna var överens i frågan, men för en drygvecka sedan fick vi besked om att socialministernoch regeringen inte har för avsikt att lägga framdetta förslag . Det skall hux flux i stället beredasenligt ett beslut som fattades på ett möte i Sollefteå.Anf. 22 Socialminister ():Herr talman! sade att beskedet komhux flux. Jag föreslår att tar ett samtalmed sin partiledare. Det är inte fråga om att jag huxflux har meddelat någon någonting sådant. Jag harhaft ett antal samtal med samtligaarbetsmarknadens parter, där jag har redogjort förde problem som sammanhänger med dearbetsskadade.Signalerna till de arbetsskadade är entydiga.Oavsett om man är sjuk av arbetsskada eller avnågon annan orsak, skall man få möjlighet tillrehabilitering, som sätts in avsevärt tidigare än detär möjligt med nuvarande system. Detta är såvälekonomiska som organisatoriska och praktiskamöjligheter som ger en tydlig signal till samtligasom är sjuka och skadade och som är sjukskrivna,oavsett vilken orsak som ligger bakom.Anf. 23 ():Herr talman! Det är självklart att jag talar med minpartiledare innan jag går upp i en sådan här debatt.Han har redovisat de samtal som ni har fört.Anledningen till att är så intresserat avatt göra någonting är framför allt att människorskadas, att de passiviseras, att deras hälsa står påspel och att det blir en oerhört storproduktionsminskning i näringslivet. Underskottet i arbetsskadefondensbudget är nu 14 miljarder och det ser ut att växa tilluppemot 50 miljarder.Socialministern vet hur många grupper i vårtsamhälle som får stå tillbaka därför att det inte finnspengar. Detta är skälet till att vi i driverdenna fråga så hårt.Anf. 24 Socialminister ():Herr talman! Det är riktigt att det finns mångagrupper i vårt samhälle som behöver samhälletssolidaritet i olika situationer. Dessa grupper är intebetjänta av att vi i ren iver genomför ensamordning. Effekterna blir då bara att nyagrupper ställs utanför arbetsmarknadenssolidaritet. Jag anser att en samordning av sjuk- ocharbetsskadepenningen skall genomföras fullt ut. Dåkrävs emellertid besked om huruvida parterna ärberedda att teckna sådana avtal som fyller ut detsom inte omfattas av den nya sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen.Anf. 25 ():Herr talman! Förslaget om sjuklönen skall nuberedas. Denna beredning får ta ,eftersom det är bråttom. När jag då frågadesocialministern hur lång tidarbetsskadeförsäkringen skall beredas -- den skallvisserligen beredas tillsammans medarbetsmarknadens parter -- och vad som utöverdetta skall ske , fick jag intenågot svar. Socialministern och regeringen måsteha någon uppfattning om när detta arbete skall varaklart. Är det klart om , , två åreller hur rör det sig om?Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1990/91:403 om jordbruketoch EGAnf. 26 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp för attse över vilka åtgärder som krävs inom jordbruketvid ett närmande till EG.Riksdagen behandlade frågan om och denvästeuropeiska integrationen i december 1990.Därvid beslutade bl.a. att uttala sig för''att arbetet med att på olika sätt belysakonsekvenserna av ett medlemskap i inleds såsnart som möjligt''.Detta arbete har påbörjats inom ide arbetsgrupper som tillsatts för att behandlafrågor som rör den västeuropeiska integrationen.En av dessa arbetsgrupper har ansvar för samtligafrågor som rör jordbruk, livsmedel och fiske. Iarbetsgruppen ingår företrädare för berördadepartement och myndigheter. Till arbetsgruppenhar knutits en referensgrupp där bl.a. LRF ochkonsumentintressena är representerade. Det finnsdärför inget behov av att tillsätta en ny arbetsgruppför jordbruksfrågorna.Vi överväger formerna för ochuppläggningen av det fortsatta arbetet, och vikommer att informera berördaorganisationer.Resultatet av det arbete som inletts kommer attpresenteras i en ny ''grönbok'' i form av enöversiktlig redovisning av läget i EG och i Sverigepå berörda områden. Enligt planerna skall denkomma ut . Jag räknardessutom med att kunna följa upp ''grönboken''med en skriftlig redovisning av deEG-regler som är relevanta vid ett medlemskap.Anf. 27 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag kan förstå att jaginte kan få mitt önskemål om en arbetsgrupptillgodosett när det enligt statsrådet redan finns ensådan inom departementet. Jag har förgävesförsökt spåra och efterhöra några livstecken fråndenna arbetsgrupp. Jag förstår nu att detta arbeteskall intensifieras och att det skall dras uppriktlinjer för det fortsatta arbetet.Det är utomordentligt viktigt att denna näring, somunder har fått ta konsekvensernaav det beslut som fattade ,nu får klart för sig vilka spelregler som gäller. Detvar ett stort och viktigt beslut som fattades. Manbröt därmed en 60-årig tradition och ersatte denmed någonting annat. Beslutet fattades med GATTsom utgångspunkt. Det sades inte många ord idebatten -- jag läste igenom det tjocka protokolleti går kväll -- om EG. Ändå vet vi att GATT-förhandlingarna kan leda till att EG tvingas ändrasin politik inom jordbruksområdet. harflera sådana förslag diskuterats och dessadiskussioner har vi här i kunnat ta del av.Inte minst finansministerns kryptiska ord här den10 januari om att gränsskyddet kanske skullesänkas i ljuset av fladdrar som ett spöke föross inom jordbruket.Jag är väldigt nyfiken -- jag förstår att jag inte kanfå reda på uppläggningen och reglerna -- på vilkaorganisationer som skall få reda på uppläggningenoch formerna. Det skulle jag gärna vilja veta.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Jordbruket blir en mycket viktig deli de förhandlingar som skall komma till stånd isamband med en medlemsansökan, eftersom i stortsett hela jordbrukspolitiken är utesluten från deEG--EFTA-förhandlingar som pågår.Skälet till att den här arbetsgruppen, som arbetarmed de förslag om jordbruksprodukter som liggerpå bordet med anledning av EG--EFTA-förhandlingarna, inte har den nya uppläggningenför det fortsatta arbetet är att man nu inom EGväldigt intensivt diskuterar hur EGs nyajordbrukspolitik skall utformas. varde av EGs jordbruksministrar som har beslutat sigför att reformera jordbrukspolitiken mycketengagerade i detta, bl.a. mot bakgrund av dekonflikter som föreligger och de diskussioner somförs inom GATT.Enligt det förslag som skall läggas fram får de storaproducenterna betydligt mindre stöd, medan demindre producenterna får större stöd. Det direktaprisstödet när det gäller andra områden skallminskas. På så sätt försöker man förändra sinjordbrukspolitik. Det är ju ocksåjordbrukspolitiken som vi skalldiskutera tillsammans med EG.Om det är svårt att ta reda på hur den härarbetsgruppen ser ut, kan jag till en lista över deltagarna och även övervilka personer och organisationer som ingår somreferensgrupp.Anf. 29 ():Herr talman! Jag är tacksam för detta besked. Detbehövs spridas mycket ljus över detta område. Denhär näringen är hårt pressad. Så här i början avdenna omställningsperiod är det viktigtatt man får spelreglerna klara för sig, så att man intebehöver göra två omställningar för att uppfylla EGskrav.I detta sammanhang är jag väldigt nyfiken påinställningen inom departementet. Vems normerskall gälla? Jag har en bestämd känsla av att vi intehar någonting att skämmas för när det gäller densvenska jordbrukspolitiken.