prot · GE0954 · 1991-01-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:54Torsdagen den 24 januariKl. 1 TALMANNEN:Vår riksdag har nåtts av ännu ett sorgebud underdenna mandatperiod. I går fick vi budet att vårriksdagskamrat avlidit.Ewy hade en lång och gedigen politiskgärning bakom sig. Hon anförtroddes mångauppdrag för sitt parti i hemkommunen Västervikoch i hemlänet . Däri ingick ett flertalviktiga kommunala uppdrag.Ewy invaldes i 1979. Hon harvarit verksam i flera utskott, under sista tiden i lag-och skatteutskotten. Flera av hennesriksdagsmotioner handlade om Västerviksregionenoch om län.Evy var en energisk och plikttrogenmänniska och en fin representant för sitt parti, försin landsdel och för riksdag. Honuppskattades av oss alla för sitt behagliga ochvänliga sätt. Vi tackar för en godsamhällsgärning, och vi hyllar minnet av henne meden stunds tystnad.1 § Information från regeringen om katastrof-insatser rörande och AfrikaAnf. 2 Statsrådet ():Herr talman! Till följd av främst krisläget iMellersta Östern har regeringen under de senastemånaderna beslutat om en rad humanitärabiståndsinsatser. Jag vill ta detta tillfälle i akt attinformera om dessa, liksom om beslutrörande insatser i delar av Afrika.Vad gäller krisen i Gulfen inledde redanefter invasion av ettomfattande katastrofbistånd till den drabbadecivilbefolkningen. Hjälpen har huvudsakligenkanaliserats via FN, Röda korset och olika svenskaenskilda organisationer.Den har hävdat atten internationell samordning genom FN krävs föratt denna hjälp skall bli så effektiv som möjligt. Detär därför mycket positivt att FN nu samlat sig samordnad insats för bl.a. de stora grupperna avflyktingar från krisområdet. Till den FN-plan somnyligen presenterades har utfäst 17 milj.kr.Planens kostnader beräknas till totalt 175 miljonerUS dollar och bygger på en ansvarsfördelningmellan flera olika FN-organ samt IOM --. Deninnefattar bl.a. hälsovård, vattenförsörjning,livsmedelshjälp samt transporter och mottagning avflyktingar.Regeringen har också fattat beslut om stöd tillden plan som Internationella röda korset harpresenterat för verksamhet i krigsområdet.Beslutet innebär att 25 milj.kr. ställs till Rödakorsets förfogande.Dagens beslut innebär att nu totalt lämnatöver 160 milj.kr. i katastrofbistånd till krisområdetvid Gulfen.Till detta stöd kommer de insatser vi beslutat omför dem av grannländer som fått bära extratunga bördor till följd av krisen. Vi har givitJordanien, och extra stöd omsammanlagt 130 milj.kr. Pengarna används iJordanien för importstöd och arbetsförmedling förhemvändande jordanier. I stöds en socialfond för gästarbetare som tvingats lämna ochKuwait. Stödet till innebär att enbiståndskredit omvandlas till gåva, ettstöd som skall användas för utsatta grupper ilandet.Det sammanlagda svenska biståndet till dem somdrabbats av krisen vid Gulfen har därmed hittillsuppgått till ca 290 milj.kr.Herr talman! Världens intresse är nu av naturligaskäl främst inriktat på kriget vid ochdess följder. Det får emellertid inte innebära att viblundar för det mänskliga lidande som finns ocksåpå många andra håll i världen, som dock inte liggeri världspolitikens centrum för tillfället.I har ett blodigt inbördeskrig pågått sedandecember 1989. Drygt halva befolkning ärpå flykt, både i och utanför landet. Debiståndsinsatser som gjorts har på grund avkriget främst koncentrerats till att hjälpa flyktingari grannländer. Men genom detvapenstillestånd som ingicks i slutet av förra årethar nu olika FN-organisationer kunnat börja arbetainne i . Det gäller särskilt FNs barnfond,Unicef.Unicef har vänt sig till med begäran omstöd för hjälpinsatserna. Det gäller dels rentfinansiellt stöd, dels också tekniskt bistånd, främsttill ett fältsjukhus. Vi har beslutat om ettbistånd på 8 milj.kr. till insatser i Liberia.Inom ramen för detta stöd ställer dessutom,, en styrka ur Swedrelief, dvs.beredskapsstyrkan för katastrofhjälp, till Unicefsförfogande för hjälpinsatserna.Sverige har därmed, via enskilda organisationeroch FN-organ, bidragit med 16,5 milj.kr. tillkatastrofhjälp för befolkning.Även den redan hårt prövade befolkningen påAfrikas horn löper risk att ånyo drabbas av enhungerkatastrof. FN och andra internationellaorganisationer befarar en svält som i sommarkommer att beröra mer än tio miljoner människor iSudan, och Somalia.Regeringen sände en svensk observatörinom en FN-mission till . Allt tyder nu på attdet kommer att saknas omkring 1,5 miljoner tonspannmål i landet redan i sommar.Vi har under detta budgetår bidragit med 97milj.kr. för katastrofinsatser i och 27,6milj.kr. Inom håller vinu en beredskap för att kunna delta i de ytterligarehjälpinsatser som kommer att behövas på Afrikashorn.För att hjälpen skall nå fram behöver vi samarbetamed FN och med enskilda organisationer somverkar i området. kommerföreträdare för dessa organisationer tillutrikesdepartementet för att tillsammans med ossdiskutera hur vi bäst skall organiserahjälpinsatserna.Även i och , redan tidigarestora mottagare av svenskt katastrofbistånd, krävsytterligare insatser. För har FN riktat enappell om stöd för hjälpinsatser, sedan denangolanska regeringen och kommitöverens om att tillåta fri passage för humanitärainsatser. Ställningstagande till sådana insatserkommer att göras av SIDA och regeringen inomkort -- detta utöver höstens beslut om 17,3 milj.kr.i katastrofbistånd till . Vad gällerMoçambique har under budgetåretbidragit med sammanlagt 103 milj.kr. Vi följer nu den fredsprocess sominletts i landet och som kommer att innebära behovav ytterligare internationellt stöd föråteruppbyggnad och för repatriering av den storaflyktingbefolkningen.Herr talman! Detta var en genomgång av några avde större krishärdarna i världen, en genomgångsom är långt ifrån fullständig. Dess värre ärsituationen sådan i många länder att ett omfattandekatastrofbistånd krävs för att klara människorsöverlevnad. Genom att har beslutat omett stort katastrofanslag -- 847 milj.kr. dettabudgetår -- är det också möjligt för attfinansiera stora hjälpinsatser, genom FN-organeller genom svenska och internationellaorganisationer, för att svara mot dessa behov.Anf. 3 ():Herr talman! Jag tackar för den värdefullainformation som vi har fått om regeringens beslutom katastrofinsatser. Det är ju tyvärr så attbehoven av sådana här insatser är stora och intetenderar att minska -- kanske snarare tvärtom. Jagskulle vilja ställa några konkreta frågor medanledning av detta.För det första har det förekommit uppgifter om attkatastrofanslaget är uttömt. Jag utgår ifrån att dettainte innebär att vi upphör med katastrofinsatserresten av budgetåret. Jag vill därför gärna hörabiståndsministerns kommentar till hur vi i så fallskall hantera situationen.För det andra är det värdefullt med de insatser somredan har beslutats för offer för kriget i . Menvi vet att en katastrof håller på att skapas inne iIrak. Det är en katastrof vars omfattning ochkonsekvenser vi vet väldigt litet om på grundav den nyhetstystnad som råder som en följd avbombningarna i . Jag skulle gärna vilja höravilket förberedelsearbete som pågår för de mycketstora katastrofinsatser som kommer att behövasden dag det blir möjligt att göra katastrofinsatserriktade till befolkningen i och Kuwait.För det tredje är behovet av katastrofinsatser somsagt oförändrat stort och kanske i växande.Regeringen har vidtagit och föreslagit åtgärder sominnebär att 1 miljard tas bort från biståndet. Jagskulle vilja höra hur biståndsministern ser påmöjligheterna att upprätthålla ett omfattandekatastrofbistånd också i ett läge där 1 miljard av detsom borde vara biståndspengar används till andrainsatser.Anf. 4 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet förinformationen. Vi vet alla att detta katastrofbiståndär välbehövligt och att också mer än detta behövs.Statsrådet säger nu att 847 miljoner har anslagits förkatastrofbistånd innevarande budgetår. Men precissom påpekade finns det uppgifter omatt dessa pengar nu skulle vara slut. Min fråga ärom statsrådet har någon beredskap för att ta framytterligare pengar utöver de 847 miljoner som nutydligen är använda.Som också sade är det fråga omkraftiga prutningar av biståndet, vilket vi från vårthåll motsätter oss. Jag skulle vilja frågabiståndsministern om biståndsministern av det somhänder ute i världen drar några nya slutsatsernär det gäller konsekvenserna av den neddragningav biståndet som föreslås i budgeten.Jag skulle också vilja veta hur det förhåller sig medkatastrofbiståndet till . Statsrådet sade attdet skall ske en överläggning om dettamed företrädare för olika organisationer. Jag skulleemellertid vilja fråga om statsrådet nu kan ge någoninformation om läget när det gällertransporter av förnödenheter i den här delen avvärlden, som ju är orolig och där krig förekommer.Når hjälpen fram i ?Anf. 5 ():Herr talman! Även jag vill tacka biståndsministernför denna information.Det är många angelägna områden sombiståndsministern redovisat. Det är viktigt attSverige genom ett generöst katastrofanslag kanhjälpa till att lindra nöden hos de drabbade ivärlden. Även jag skulle med anledning av deuppgifter vi sett i massmedia om att SIDAskatastrofanslag för det här budgetåret skulle varaslut vilja fråga biståndsministern: detta en riktiguppgift och avser biståndsministern i så fall attföreslå omdisponeringar eller att ta i bruk dereservationer som finns i biståndsanslaget för attkunna möta uppkommande behov?Anf. 6 ():Herr talman! Jag vill också tacka biståndsministernför den information vi har fått. Det var synnerligenintressant att få den informationen när vi pånyheterna fått höra att katastrofbiståndsanslagetlär vara tömt och när vi dessutom arbetar med enganska stram biståndsbudget, som också skall räckaför en del områden som inte omfattats avbiståndet. Det är viktigt att vi får veta hurregeringen tänker agera . Jag skulledärför vilja veta hur mycket det finns kvar avkatastrofbiståndsanslaget och om regeringen avseratt tillskjuta ytterligare budgetmedel närsituationen är sådan som den är. Det ärbeklämmande att det krig som förs kostar likamycket som hjälpen tillSudan. Den jämförelsen gör att man tycker attvärlden är mycket märklig och att vårakatastrofinsatser inte på något sätt motsvarar vad viborde göra.Kommer det att satsas ytterligare medel påkatastrofbistånd, och kommer regeringen att tainitiativ för att stödja ideella organisationer attlämna bistånd i de drabbade områdena, t.ex. medhjälp av insamlingsmedel?Anf. 7 HANS ():Herr talman! Jag vill beröra insatserna iMellanöstern.Min första fråga gäller de flyktingar som föråtskillig tid sedan flydde från till . Debefinner sig till största delen fortfarande iflyktingläger. En del flyktingar kom också till Iran.Dessa flyktingars situation är fortfarande mycketsvår. Den har dessutom förvärrats av attförhållandet mellan och försämrats.De kan inte räkna med vare sig att återvända tillIrak eller att få några förbättringar i . har inte ställt upp särskiltstarkt för att hjälpa dem.Jag skulle vilja fråga biståndsministern hur hon serpå situationen för dessa flyktingar. I det uppkomnaläget kan de bli betydligt fler. Hur mycket hjälp kande räkna med?Den andra frågan gäller människorna i . Jagtolkade så att han menade att de intekan få någon humanitär hjälp eller något biståndförrän kriget är över. Jag kan inte se att det finnsnågon anledning att handla så. Jag undrar hurmycket hjälp som kan komma till , och intebara till kurderna där. Räknar biståndsministernmed att man skall kunna göra andra insatser avhumanitärt slag i ? Jag utgår ifrån att Rödakorset kan uträtta en del, men jag skulle vilja haden frågan närmare belyst.Anf. 8 ():Herr talman! Jag tackar för den information vi fick.Många av oss var ganska oroliga föratt FN genom sitt beslut tog en stor risk att ettstorkrig skulle komma i gång i . Ett avvåra argument var att detta skulle kunna leda till enkatastrof såväl för miljön som förflyktingsituationen. är den utvecklingen på godväg.En del experter på internationell rätt har ifrågasattom den senaste resolution som antogs är i enlighetmed FNs stadgar.Det bästa sättet att minska behovet avkatastrofbistånd vore att göra ettförsök med eldupphör för att finna politiska ochdiplomatiska metoder att lösa krisen.Jag har också tagit del av uppgifterna attkatastrofmedlen för håller påatt ta slut. Med hänsyn till den allmännautvecklingen i världen kan man dra slutsatsen attdet som regeringen äskat för nästa budgetår inteheller kommer att räcka till.Mina frågor är: Vad tänker man göra när det gällerförsta ? Vad tänker man göra för nästabudgetår -- kommer man att begära mer pengar?Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! Först till de frågor som rörkatastrofanslaget just nu.Det är inte fullt så illa att katastrofanslaget är tömt,men anslaget är mycket hårt ansträngt av beslutsom vi redan har fattat och sådant som är intecknatdärför att vi och SIDA planerar för insatser som vivet behövs . Det var enblandning av det ena och det andra som jag härredovisade för att ge en fyllig bild avläget.Naturligtvis behövs ytterligare insatser i det lågockså i min information. För att skapa beredskapför nya behov av katastrofinsatser går vi nu igenomalla biståndsanslagen för att se om det finnsmöjligheter till omdisponering av ännu inteutnyttjade medel på andra konton till förmån förkatastrofanslaget.Vad gäller nästa års anslag vill jag först betona attPär , och jag inteär ense om synen på den totala biståndsramen. Jagmenar att även det Östeuropabistånd vi ger nu välplatsar inom ramen, liksom de 700 miljoner vi harfattat beslut om för omhändertagande av flyktingarfrån u-länder.Jag vill också erinra om att jag föreslagit riksdagenen ökning med över 200 miljoner avkatastrofanslaget. Det innebär att vi nästa budgetårhar ännu större möjligheter att ge katastrofbistånd,om följer mina förslag.När det gäller de olika områden man här frågat omvill jag till att börja med säga att det framför allt ärRöda korset som arbetar med insatser inne i Irakoch att det finns en plan för den typen av insatser.Det stöd som vi har beslutat om till Rödakorset kan också innefatta den typen av insatser.I blir det något lättare att göra insatser ioch med att Massawa-hamnen är öppnad. Det finnsdock livsmedel i södra , men man hartransportproblem när det gäller att få upp dem tillde krisdrabbade områdena.De enskilda organisationerna har jag ettutomordentligt gott samarbete med. Jag har träffatderas representanter två gånger iöverläggningar om olika krishärdar. Jag vet ocksåatt de nu samlar in medel inte bara till Mellanösternutan också till andra krishärdar.Anf. 10 ():Herr talman! Det är bra att man nu inventerarmöjligheterna att omdisponera medel tillkatastrofanslaget. Men det gäller bara på kort sikt.Vi måste vara medvetna om att de reservationersom kan finnas på biståndsanslaget i allmänhet harredan bestämda ändamål. Det är resurser, avseddaför andra ändamål, som kanske inte skulleutbetalas utan först nästa budgetår. Dessapengar använder man nu till katastrofanslaget, ochdet är viktigt att kompensera de andra anslagen ifortsättningen. Detta försvåras tyvärr avregeringens biståndspolitik, som innebär att manskurit ned biståndet till tredje världen med 1miljard.Om vi dessutom skall räkna med ökade behov avkatastrofinsatser kommer detta naturligtvis att iännu högre grad gå ut över vårt långsiktiga bistånd,som handlar om att bygga upp ekonomierna i tredjevärlden och förebygga katastrofer.Jag skulle ändå vilja höra hur biståndsministern serpå möjligheterna att långsiktigt bibehålla storakatastrofinsatser utan att det går ut över detlångsiktiga biståndet till våra samarbetspartner itredje världen.Anf. 11 ():Herr talman! Det är inget tvivel om att det blirsvårt när man nu skall försöka baka in i biståndetsaker som tidigare legat utanför, t.ex. den miljardvi här talar om.Det är också riktigt som biståndsministern säger attdet i bugetpropositionen föreslås ytterligareungefär 200 miljoner för katastrofbistånd. Men vihar från vårt håll i tidigare budgetförslag ökat pådetta med ett antal miljoner, eftersom vi ser desvårigheter som ligger framöver.Vi har framlagt vår budgetmotion och äskardär ytterligare 200 miljoner utöver regeringensförslag till katastrofbistånd. Detta kan vi göraeftersom vi inte gör besparingen på 1 miljard.Jag skulle vilja fråga: Är statsrådet mot dennabakgrund ändå inte beredd att ompröva sittställningstagande till prutningen med 1 miljardkronor?Anf. 12 HANS ():Herr talman! Det biståndsministern sade om Rödakorset var bra. Jag ser i svaret att det rör sig om 25miljoner. Men med hänsyn till att det förefallermycket svårt att komma in i med någon hjälpannat än via Röda korset undrar jag om det intefinns anledning att göra en alldeles extra insats fördem som är i denna kniptång i Irak.Det står också i svaret att får extra insatser.Men när dessa medel ges till är jag rädd föratt litet eller ingenting kommer de tidigare ochkommande flyktingarna från till godo.Jag vill därför höra biståndsministerns kommentartill dessa två frågor.Anf. 13 ():Herr talman! Flera riksdagspartier tycks varaöverens om att regeringen inte använderbiståndsanslaget såsom det var avsett utan till nya,för det icke avsedda ändamålet.Jag vill ta upp den omdisponeringen. Jag kan förståatt det finns möjligheter att snabbt omdisponeraoch få loss kapital på det sättet. Men vad händerlångsiktigt? Det måste innebära att man tullar påmedel till planerade projekt, som då inte kommertill stånd. Det drabbar de länder för vilka projektenvar planerade och de åtgärder som vi redan harbudgeterat för. Kommer dessa konton att fyllas påså att projekten kommer i gång eller kankvinnobistånd, befolkningsplanering och annat blisämre än vad vi har avsett?Anf. 14 ():Herr talman! Jag delar inte biståndsministernsuppfattning att vi kan ta den del av biståndet somgäller samarbetet med och flyktingar.Jag tror att dessa resurser behövs för att återställadet som vi har minskat biståndsanslagetmed. Klyftorna i världen ökar och skuldkrisenförvärras. Dessutom förekommer katastrofer påolika håll. är nog värst just nu.Jag tror inte att det är möjligt att hålla biståndet påden här låga nivån. Vi tror för vår del att det skullebehöva ökas med bortåt . Huvuddelen skulledå behöva användas till de katastrofer somförmodligen kommer att inträffa under nästabudgetår.Anf. 15 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag ta upp den fråga frånHans Göran som jag inte svarade påtidigare, nämligen vilka möjligheter det finns att iTurkiet eller andra länder stödja de människor somhar flytt eller nu flyr från . Den stora FN-planen går ut på att göra det. Detta fungerade interiktigt bra . ser vi en möjlighet till att detskall fungera väl. Vi hoppas nu att substantiellt stödskall ges till dessa grupper. Det finns en godorganisation för det, och pengar börjar nu flyta intill denna FN-plan.I dag kan bara Röda korset arbeta inne i Irak.Internationella röda kors-kommittén harpresenterat hur man vill lägga upp programmet.Svenska röda korset har svarat på det. I kontaktmed oss får man en viss finansiering av det som manvill gå in med.När det gäller summorna vill jag säga till PärGranstedt att jag håller med om att det kan varasvårt att upprätthålla långsiktigheten. Det är intespecifikt för svenskt bistånd, och gäller intespeciellt av dessa skäl. Det gäller för alla ländersoch internationella organisationers bistånd, pågrund av de stora behoven av katastrofinsatser idagens värld. Det är ett problem som vi har att se ivitögat.Som framgår av den budgetproposition som vinyligen har lämnat värnar jag om långsiktighetengenom att öka landramarna till flertaletprogramländer. När vi gör omdisponeringar går detinte ut över sådant som redan är intecknat ellerplanerat. Det är sådana medel som vi inte harlyckats använda till specifika insatser.Sverige ger av sin bruttonationalinkomst ibistånd. Vi ligger i den absoluta världstoppen närdet gäller detta. Man kan alltid säga att vi bordegöra ännu mer. Man skall dock inte bortse från attSverige härvidlag är vida generösare än nästan allaandra länder.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1990/91:123 ombeskattningen av gåvorAnf. 16 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att ett antal oavgjordadispensansökningar avseende gåvoskatt snarastskall avgöras.Bakgrunden till frågeställningen är följande. Enligtarvs- och gåvoskattelagstiftningen finns när detgäller företagsförmögenhet särskilda bestämmelserom lättnader vid beskattningen. En vanlig situationär generationsskiften i jordbruk och ifamiljeföretag.Lättnadsreglerna vid gåva infördes genom särskildlagstiftning . Motsvarande regler fannsredan tidigare för arvsbeskattningen, och skälet föratt de också skulle gälla vid gåva var att möjliggöragenerationsskiften i livstiden.För att lättnadsreglerna skall vara tillämpliga igåvofallen uppställdes ett antal villkor. Ett av demär att gåvan skall ske utan förbehåll till förmån förgivaren. Syftet med detta är att givaren inte skallförena gåvan med sådana föreskrifter att denne irealiteten behåller inflytandet över den bortgivnaegendomen.Redan från början rådde det en viss oklarhet ifrågan om hur man skulle uppfatta kravet på attgåvan skulle vara förbehållslös. Att villkor omsärskild förvaltning efter uppnådd myndighetsålderinte var ett tillåtet villkor torde de flesta ha varitöverens om.Mer besvärlig var frågan om hur man skulle se pådet fallet att gåvotagaren skulle överlämna enrevers, en s.k. vederlagsrevers, till givaren. Olikameningar framfördes.Först kom vederlagsreverser att bedömasav högsta domstolen. Domstolen fann att en sådanrevers var ett otillåtet förbehåll. Det betydde attäven generationsskiften som skett före högstadomstolens prövning -- och där de inblandadekanske räknat med en annan utgång -- beskattades ienlighet med vad domstolen förklarat vara gällanderätt. I vissa fall ändrades redan fattade beslut efterdet att kammarkollegiet överklagat.Enligt arvs- och gåvoskattelagstiftningen finns detmöjligheter för regeringen att sätta ned eller befriafrån arvs- och gåvoskatt om det föreliggersynnerliga skäl.Redan 1987 kom det in ansökningar om befrielsefrån gåvoskatt där bakgrunden var att gåvorkombinerats med reverser. I många fall hade deskattskyldiga påförts gåvoskatt som väsentligenöversteg vad de hade räknat med.I dessa ärenden gör sökandena bl.a. gällande attden omständigheten att gåvorna skett före högstadomstolens beslut är ett sådant synnerligt skäl förnedsättning. Man hävdar också att lagstiftningen ärotydlig och att högsta domstolens beslut inte stod iöverensstämmelse med vad som allmäntuppfattades som gällande rätt.Jag är fullt på det klara med att visa skattskyldigahamnat i en situation som de inte alls räknat medoch att det i många fall föranlett svåra ekonomiskaoch andra påfrestningar. Som framgått av vad jagnyss sagt innehåller de aktuella ärendenaprincipiella frågeställningar som inte är alldelesokomplicerade.Till bilden hör också att det finns ettutredningsbetänkande, arvs- ochgåvoskattekommitténs betänkande , därdet föreslås att vederlagsreverser skall vara etttillåtet villkor.Enligt den bedömning som gjordes ifinansdepartementet fanns det vissa kopplingarmellan dispensärendena och ett ställningstagandetill kommittéförslaget. Denna omständighet ochsambandet med pågående arbete medskattereformen gjorde att det inte bedömdesmöjligt att ta itu med arvs- ochgåvoskattekommitténs förslag förrän arbetet medskattereformen avslutats.Så har skett och jag räknar med att regeringeninom kort skall kunna fatta beslut i de ärenden NicGrönvall avser.Anf. 17 ():Herr talman! Jag vill säga tack till herr statsrådetför svaret. Det innehåller, såvitt jag kan se, alldeleskorrekt information och innebär därför på sitt sättett avslöjande på nytt av byråkratins okänslighet.Statsrådet konstaterar att det finns en vidsträcktdispensregel, som inte i sig är praxisskapande omden tillämpas. Statsrådet konstaterar vidare attdessa människor, som har råkat ut för en ändring ipraxis, har haft det svårt -- i många fall inte baraekonomiskt utan även rent personligt.