prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Vidare justeras avgiften förerhållande av förhandsbesked. Det är enanpassning till dagens penningvärde. Den nedregränsen höjs från . och den övregränsen från . till 10 000 kr.Uppgiften att fatta beslut om dispens i fleraärendetyper, som ligger på rättsnämnden, skallenligt förslaget flyttas till skattemyndigheterna.I anslutning till propositionen har lagts motionermed invändningar i detaljfrågor, varför utskottetinte är enigt. Vi har tre reservationer i betänkandet.Jag skall inte gå in på utskottsbetänkandet utan beratt få hänvisa till detta.I reservation 1, som de tre borgerliga partierna stårbakom, vill de att det allmännas talan i skattemålskall föras av ett självständigt ombud med enoberoende ställning gentemotskattemyndigheterna. Utskottets majoritet anseratt regeringsförslaget ligger väl i linje med de reglersom nu gäller för det allmännas processföringbeträffande inkomst- och förmögenhetstaxering.Att , efter att de nyareglerna börjat tillämpas, införa en ny ordning kaninte vara acceptabelt. Erfarenheterna i de härfrågorna är att det finns ett ganska stort förtroendeför den ordning som gäller.I reservation nr 2 vill man att skatterättsnämndenskall vara helt fristående från . Denordning som föreslagits i propositionen har storafördelar genom att nämnden kan utnyttja den storakompetens och sakkunskap som finns inomriksskatteverket. Vidare råder viss osäkerhet ombehovet av handläggare, som kan variera från tidtill annan. Det är därför värdefullt ur flerasynpunkter med en gemensam kansliorganisation.Hittilldags har det inte funnits några klagomål påhandläggningen av de här frågorna, och det finnstroligen ingen större risk för att förtroendet skulleminska.Den tredje reservationen handlar omhandläggningstiderna. Man vill atthandläggningstiden skall maximeras till sexmånader och vill ha en målsättning på högst tremånader. Det är naturligtvis angeläget med såkorta handläggningstider som möjligt. Det är ocksåsjälva huvudsyftet med förslaget. Dengemensamma kansliorganisationen kommer attmedverka till detta. Vidare kan nämnas attnämnden kommer att få större möjligheter attbesluta i mindre sammansättningar, vilket innebären rationalisering av arbetet. Höjningen avavgifterna kan också medverka till att minskaansökningarna om förhandsbesked. Det finnsdärför ingen som helst anledning att binda uppsig för en viss tidsgräns.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till hemställanutskottsbetänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 126 ():Herr talman! Jag dristar mig att begära ordet, trotsrisken att få ännu ett spontant instämmande frånprofessor säger att han tycker det är fel attföreslå en nyordning när den gamla ordningen variti kraft . Men om man anser attnågot är mindre bra och det nu gives möjlighet attmotionera i anslutning till propositionen, tycker jagatt vi är i vår fulla rätt att göra det.I majoritetsskrivningen står: ''Man kan dessutomförvänta att höjningen av ansökningsavgiftenbidrar till att hålla tillbaka antalet ansökningar omförhandsbesked.'' Jag hoppas att man inte har höjtbeloppet för att dämpa frekvensen iansökningstillströmningen beträffandeförhandsbesked -- det vore mycket olyckligt.Eftersom det i propositionen står att det handlarom en anpassning till penningvärdet hoppas jag attdet inte finns någon sådan avsikt genom att skrivapå detta sätt. Det vore naturligtvis bra om TorstenKarlsson kunde ge mig rätt i den förmodan.Anf. 127 ():Herr talman! Det är bl.a. en anpassning tillpenningvärdesförändringen. Men kan detockså finnas ett preventivt syfte, om detförekommer alltför ofta att ansökningar inte är såvälmotiverade. Att det kostar något mer kan därförha sin betydelse.Anf. 128 ():Herr talman! Jag tror att den betydligt störrebromsen på anströmningen av ansökningar harberott på att man med nuvarande ordning har haftså lång väntetid att många människor inte tyckerdet är lönt att begära förhandsbesked, när man kanfå vänta kanske eller längre.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § betänkande 1990/91:SkU23SkogsvårdsavgiftenAnf. 129 ():Herr talman! Skogsvårdsavgiften hämmar enpositiv utveckling av svenskt skogsbruk. Det finnsingen annan näringsverksamhet som på samma sättstraffbeskattas avseende sina produktionsmedel.Det är ju egentligen fråga om en extraförmögenhetsskatt. Det är en orimlig pålaga, somlägger beslag på av det samladeskogsnettot.Skatten utgör uppenbarligen ett hot mot detenskilda skogsbruket. Därför är det absolutnödvändigt att avveckla denna principvidriga skattför att på så sätt bidra till att vi kan få ett uthålligtenskilt skogsbruk även i vårt land.I samband med den pågående omställningen avsvenskt jordbruk är det enligt moderat uppfattninghelt fel att hämma användningen av förskogsplantering genom att hålla fast vid dennaskatt. Snarare bör en sådan förändring stimulerasför att tillgodose behovet av biobränsle. Det ärenligt min mening viktigt att skogsbruket fårytterligare ett ben att stå på. Förutom att utnyttjaskogen för virkes- och massaproduktion är detockså viktigt att i ökad omfattning ävenutnyttja skogsresursen för produktion av värme ochel. En sådan utveckling skall inte hämmas av ensnedvridande beskattning.Det är beklagligt att socialdemokraterna inte villdelta i att vare sig sänka eller slopa den här skatten.Av debatten har det ju klart framgåttatt socialdemokraterna inte är intresserade av attsänka skattetrycket i Sverige.Jag kan däremot konstatera att de borgerligapartierna är helt eniga om att i varje fall halvera dennu gällande skogsvårdsavgiften och att denförestående fastighetstaxeringen inte får innebäraatt avgiftsuttaget ökar. är eniga medcentern om att slopa skatten. Vi har dock valt attgöra det på en tvåårsperiod, av budgetskäl. Somframgår av reservationen får vi samma uttagseffektår . Båda partierna föreslår en avgift för dethär året på 0,4 %.Det är enligt min mening nödvändigt att få en nyborgerlig regering för att vi skall få bortskogsvårdsavgiften. Det är viktigt att den avvecklasså snabbt som möjligt.Med det här sagda yrkar jag bifall till den moderatareservationen.Anf. 130 ():Herr talman! Risken att inte kunna nå upp tillHugo Hegelands krav på spontanitet tar jag, när jagnu går upp och talar om skogsvårdsavgift.Alla fastigheter som har ett taxeratskogsbruksvärde betalar en skogsvårdsavgiftpå 8 " på detta värde. Avgiften förs upp på denslutliga skattsedeln och är avdragsgill.Själva namnet skogsvårdsavgift antyder vadpengarna ursprungligen var tänkta att användas till,nämligen specifikt skogspolitiska åtgärder, och dåegentligen av vårdande karaktär. är det välknappast någon större osanning att påstå attavgiften är av helt klar fiskal karaktär. Det är medandra ord en skatt -- en skatt som av mångaskogsägare uppfattas som betungande och mångagånger också mycket orättvis.Folkpartiet liberalerna är naturligtvis väl medvetetom att, precis som utskottsmajoriteten skriver, enskogspolitisk kommitté arbetar med denna frågaoch att kommitténs arbete skall avslutas i mitten av1992.I motion Sk387 föreslår vi nu en halvering avskogsvårdsavgiften till av skogsbruksvärdet,att gälla från . Denna sänkning kannaturligtvis ske oavsett om en översyn pågår ellerinte. Vad som sedan skall ske med avgiften pålängre sikt får utredningsarbetet utvisa, och så fårriksdagen i sinom tid ta ställning, när arbetetredovisats för oss.I motion, yrkande 2, pekar vi på ettannat problem som berör skogsvårdsavgiften efter1992 års nya fastighetstaxering på lantbruk. Jag ärmedveten om att denna fråga behandlades så sentsom i skatteutskottets betänkande 6 från november1990. Då nöjde vi oss från sida med ettsärskilt yttrande, men vill vi gå litet längre. I vårreservation 2 begär vi förslag från regeringen att denya taxeringsvärdena inte skall få slå igenompå skogsvårdsavgiftsuttaget. Nuvarandeberäkningssätt skulle naturligtvis då innebäraavsevärda skattehöjningar och således ävenkostnadsökningar för svenskt skogsbruk, och det ärju någonting som vårt land definitivt inte är betjäntav.Utskottet skrev att översynen borde beaktakommande ändrade värdenivåer vid fastställandetav procentsatsen. säger utskottsmajoriteten attden skogspolitiska kommittén bör lämna förslag till''eventuella förändringar'' efter nästa årsfastighetstaxering. Denna skrivning kan vi frånfolkpartiet liberalerna inte ställa upp på, utan vibegär alltså i reservation 2 att de nyataxeringsvärdena inte skall tillåtas slå igenom påavgiftsuttaget. Detta vårt förslag är en princip somjag tycker att alla borde kunna ställa upp på. Detkan ju utan vidare förutses att taxeringen 1992 imånga fall kommer att innebära kraftiga höjningarav taxeringsvärdena -- något som i och för sig redandet innebär ett högre skatteuttag allmänt sett. Attsedan smyga in en ytterligare höjning genomskogsvårdsavgiftens konstruktion är inte och kanaldrig bli acceptabelt. Skogsnäringen är mycketviktig för vårt lands ekonomi och bör i stället gesgoda utvecklingsmöjligheter och förutsättningarinför framtiden.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 131 ():Herr talman! Det är ju en gammal kär följetongsom vi nu avhandlar. Skogsvårdsavgiften är en unikform av beskattning. Den drabbar vår viktigasteexportnäring. Därför är det naturligt att det finnsmånga både goda och välkända argument för dessavskaffande, men flertalet av dem är tidigareframförda i denna kammare och därför skall jaginte ta upp tid med att upprepa dem.Det finns dock ett inslag som är nytt; ja, egentligentvå. Ett nytt inslag är att sedan vi sist debatteradeden här frågan har en del bidrag påskogsvårdssidan, som har anförts somargument för avgiftens bevarande, avvecklats. Detär alltså ytterligare ett skäl för att nu ta steget fulltut och även avveckla skogsvårdsavgiften. är,som har sagts, en större andel avdensamma en ren skatt.Men det finns också ett annat nytt inslag när vi denhär gången behandlar skogsvårdsavgiften,nämligen förändrade inställning.Numera förespråkar etttvåstegsbeslut med enbart en halvering av avgiftensom det första steget. Det framstår som särskiltologiskt att ha denna förändrade inställning justmot bakgrund av att har slopat en del avde skogsvårdsbidrag som har ansettsfinansierade av skogsvårdsavgiften.Jag tycker därför det finns fog för att säga attmoderaterna har rört sig i fel riktning. Jag hadetänkt ställa frågan varför, men den frågan har redan besvarat i sitt anförande, närhan säger att budgetskäl har föranlett dennaförändrade inställning. Jag kan inte underlåta attnågot höja på ögonbrynen inför denna upplysning,eftersom vi har debatteratskattesänkningsförslag från på totalt27,. I dennaskattesänkningsambition har intelyckats inplacera , vilket är detungefärliga värdet av den halvering som skulleåterstå om man gick på nya förslag.Nu säger majoriteten inte helt oväntat att den härfrågan väl får sin kommande utformning i denskogspolitiska utredningen. Men den härutredningen kommer av naturliga skäl att ta mycketgod tid på sig. Utgången av densamma är dessutomosäker. Trots förhoppningsvistillfälliga vankelmod i den här frågan tror jag migkunna konstatera att det säkraste sättet att få tillstånd en ändring på denna punkt är att se till att vihar en ny regering , en regering uppbyggd påicke-socialistisk grund.Eftersom något yrkande därom inte låter sigframställas i denna kammare nöjer jag mig med attyrka bifall till reservation 3.Anf. 132 ()replik:Herr talman! Det är inte fråga om någotvankelmod från , . Viföreslår visserligen kraftiga skattesänkningar i vårpartimotion om skatter, men det är många skattersom vi vill sänka, och då måste vi också se till att hatäckning för våra förslag. Det innebär att även vi fårgneta på miljonerna. Men vår helhetsbedömningnär det gäller beskattning av jord- och skogsbruk ärmycket positiv för småföretagare, för jord- ochskogsbrukare och för landsbygden.I vårt skattesänkningsförslag ingår en till entredjedel slopad fastighetsskatt, vilket påverkarlantbrukarna. Vi säger vidare att vi vill slopafastighetsskatten i dess helhet liksom vi till fullo villslopa löneskatten och förmögenhetsskatten. Infördetta år börjar vi dock med en fjärdedel. Vi vill intebeskatta det arbetande kapitalet alls. Vi villåterinföra underskottsavdragen i sin helhet, och vivill återinföra avdragsrätten förmangårdsbyggnaderna. Vi sänkerarbetsgivaravgifterna , vilket är positivtför småföretagare och positivt i ett läge med ökandearbetslöshet. Vi vill också permanenta nuvarandeskogskontoregler. Dessutom vill vi fortsätta att sänka skattetrycket med ungefär1 % . Detta är positivt för , för dessmedborgare, för skogs- och jordbrukare i landetoch för en gynnsam utveckling av svensklandsbygd. Vi vill slutligen avvecklaskogsvårdsavgiften . För år1991 har vi exakt samma avgiftsuttag somcenterpartiet.Anf. 133 () replik:Herr talman! Enligt min uppfattning finns detingen mer angelägen åtgärd för att lättaskattetrycket för skogsbrukare än att avskaffaskogsvårdsavgiften. Jag har satt värde på att vi harkunnat vara överens om det tidigare. Jag sätterockså värde på de utfästelser som Karl-GöstaSvenson har gjort här och om att vi åter skallkunna bli överens på denna punkt. Det tror jagSveriges skogsbrukare är betjänta av.Anf. 134 ():Herr talman! Innan jag gick hit bläddrade jag i enbroschyr som jag tror att har gett ut. Blickenfastnade på ett diagram som visade att skattetrycketunder hade minskat . Dethär är således en pålitlig källa för vår moderatekollega i skatteutskottet. Vi är alltså på väg attsänka skattetrycket.Herr talman! Frågan om skogsvårdsavgiften, somvi nu behandlar, har varit föremål för riksdagensställningstagande under de senaste åren.Då som har frågan aktualiserats under denallmänna motionstiden, och samma yrkande harställts. Frågan är om det inte också är sammamotionärer som har ställt yrkandena.Under årets allmänna motionstid väcktes 15motioner om skogsvårdsavgiften. En delmotionärer har yrkat att avgiften helt skall slopas,medan andra inte vill gå lika långt i ett första steg.I stället har de yrkat på en nedsättning av avgiften.Skogsvårdsavgiften infördes ursprungligen för attfinansiera verksamheten i skogsvårdsstyrelserna. Isamband med skogspolitiska beslutbreddades dock användningsområdet så attavgiftsmedlen skall användas för ändamål som ärtill nytta för skogsbruket som sådant eller så att allaskogsbrukare kan få ta del av avgiften. För sju årsedan slog den här församlingen fast attskogsvårdsavgiften skall betraktas somskogsägarnas bidrag till allmänna intressen i vidmening för vårt skogsbruk. Avgiftens storlek är förnärvarande, som här har sagts, av detfastighetstaxerade skogsbruksvärdet. Avgiften ärdärtill avdragsgill vid taxeringen.Skatteutskottet har berett jordbruksutskottetmöjlighet att yttra sig över de 15 motionerna. Enmajoritet i jordbruksutskottet har i sitt yttrandeföreslagit att motionerna skall avslås. Det främstamotivet för det ställningstagandet är regeringensbeslut av om tillsättande av enparlamentarisk kommitté med uppgift att utvärderaskogspolitikens mål och medel. Kommittén skallredovisa uttaget av skogsvårdsavgifter ochanvändningen av medlen samt lämna förslag tilleventuella förändringar med utgångspunkt i deregler och de värden som kommer att gälla efter1992 års fastighetstaxering av lantbruksenheter.Skatteutskottet anser i likhet medjordbruksutskottet att resultatet avutredningsarbetet bör avvaktas, eftersomutredningen därtill enligt direktiven skall vara klarvid halvårsskiftet.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och följaktligen avslag på detre reservationer som är fogade vid betänkandet.Anf. 135 ()replik:Herr talman! Det diagram som fått tillfälle att beskåda måste ha varit ensynvilla. Självklart får man sådana effekter när manförändrar momsuttaget på kommunerna. I och medatt de får full avdragsrätt för all mervärdeskatt ochskall betala den på annat sätt blir det sådanatekniska effekter på skattetrycket, som ändå iprincip vidmakthålls. Det blir alltså ingenförändring i det avseendet.Skogsvårdsavgiften är ingen avgift, BrunoPoromaa, utan det är en skatt. Det glädjer mig attde tre borgerliga partierna är eniga om detta. Vi villdirekt halvera den och förhoppningsvis ,tillsammans med i en ny regering,avveckla densamma. Det är orimligt med ensärskild förmögenhetsskatt som det egentligen ärfråga om. Den tar bort av det samladeskogsnettot för skogsnäringen.Anf. 136 () replik:Herr talman! Jag skall ställa en fråga till BrunoPoromaa om höjningen av taxeringsvärdena nästaår. Är vi överens om att en oförändrad procentsatsbetyder större skatteuttag vid höjdaskogsbruksvärden? Om vi är överens om det, ochdet bör vi vara, då bör vi också vara överens omvårt yrkande nr 2, att de nya taxeringsvärdena intefår smyghöja skatten. Det bör vara lätt att ställaupp på det. Därmed bör åtminstone ordet''eventuella'' utgå ur texten. Annars accepterarman en höjning av denna skatt även med nuvarandesystem, och det kan rimligen inte vara till gagn förskogsbruket.Anf. 137 () replik:Herr talman! Jag ber om överseende med att jaglåter litet grov i rösten, men jag har varit förkyld entid.Skogsvårdsavgiften är ingen skatt i det ordetsbemärkelse. I så fall skulle det vara den endaspecialdestinerade skatt som vi har.Som svar på fråga vill jag säga att vi äröverens om de konsekvenser han talar om.Utredningen har som sagt i uppgift att se över sakenoch lägga fram förslag till förändringar. Det voreintressant att få veta hur ni har tänkt att de skogligaåtgärderna skall finansieras. Skall kostnaderna iframtiden tas över av skattebetalarna via derasskattsedlar?Jag fick ett intressant pressmeddelande i minhand från skogsindustrierna. Ni tycker attskogsvårdsavgiften utgör en mycket storbelastning. Men i detta pressmeddelandekonstateras att skogarna i ökar med 50 %på lika många år. har det svenskaskogsförrådet fördubblats. växer skogarna tregånger snabbare än de gjorde vid sekelskiftet.Årligen ökar skogen med 100 miljoner kubikmetermedan avverkningen uppgår . En färsk utredning från Sverigeslantbruksuniversitet i visar att de svenskaskogarna kommer att öka virkesförrådet medytterligare , omavverkningen ligger kvar på nuvarande nivå. Trotser oro om skogsvårdsavgifterna eller -- rättaresagt -- tack vare skogsvårdsavgifterna har dessaframgångar åstadkommits inom skogsbruket.Anf. 138 ()replik:Herr talman! Det var en fantastisk jämförelse somegentligen inte är värd någon kommentar. Jagförstår inte på vilket sätt tillväxten i vår skog harmed frågan att göra.Skogsvårdsavgiften som sådan är ingen avgift utanen skatt. Den är upptagen i budgetpropositionenoch är inte på något sätt avgiftsrelaterad.Svavelskatten, som visserligen behandlas som enskatt enligt beslut av , är däremot i principen avgift och bör också behandlas som en sådan. Istort sett allt som socialdemokraterna tar in i formav skatter och avgifter behandlas som skatter.Hälften av exempelvis arbetsgivaravgiften ärenbart skatt som inte är förmånsrelaterad. Det ärprincipvidrigt och något som bör försvinna frånstatens intäkter.Anf. 139 () replik:Herr talman! Jag förnekar å det bestämdaste attdet är fråga om en skatt, utan det är en avgift. Medden här avgiften finansierar man olika former avåtgärder inom skogsnäringen. Det mesta av dessapengar går till skogsvård, skogsbilvägar osv. Dethöjer i sin tur värdet på skogen.Om det skulle vara en skatt är det fråga om ensällsynt skatt. Det är i så fall en skatt som man fårgöra avdrag för vid taxeringen. Mig veterligen finnsdet ingen annan skatt som man får göra avdrag förvid taxeringen, såsom man gör medskogsvårdsavgiften.Anf. 140 ():Herr talman! Det finns väl kanske inte så mycketmera att tillägga när det gäller skogsvårdsavgiften.Vi har fått en debatt om huruvida det är en skatteller en avgift. Den kallas avgift, men jag är bereddatt hålla med om att den merär att se som en skatt.Eftersom man har gett skogskommitténutredningsuppdraget, tycker jag att den skall fåfullfölja det uppdrag som den har fått. Jag tyckeratt det är fel att säga att man har tagit ordentligtmed tid på sig. Kommittén skall lämna sittbetänkande och 3 månader. I uppdragetligger att man skall se över skogsvårdsavgiften.Om jag med fingertoppskänsla tolkarstämningarna, tror jag att det finns underlag för enförändring av skogsvårdsavgiften, kanske både tillinnehåll och form. Jag tycker att det skulle varamycket mera intressant att få höra frånföreträdarna för de borgerliga partierna om manöver huvud taget kan tänka sig någon annan formav avgifter inom skogsbruket. Det ingår också ikommitténs uppgifter att bedöma i vilka fall ochunder vilka former som statligt stöd skall kunnalämnas. Det vore också intressant att få veta. Skallman över huvud taget ha statligt stöd tillskogsbruket? Hur skall det i så fall finansieras? Nutalas det från , och centernbara om att den skall bort. Det innebär att man idagsläget drar bort 440 miljoner ifrån statskassan.Den andra frågan som jag tycker att man måstediskutera gäller om man över huvud taget inte skallha någon beskattning av det kapital som skogen defacto utgör. Jag kan förstå om inte villha någon kapitalbeskattning. Är även centernberedd att helt och hållet slopakapitalbeskattningen? Skogen utgör -- det har vifått uppgifter på här -- ett stortsamhällsekonomiskt värde. Det är dessutom ettvärde som ökar oberoende av konjunktureneftersom skogen växer där den står. Det voremycket mera meningsfullt att diskutera och få idéertill hur man skall kunna förändraskogsvårdsavgiften i stället för att bara prata om attden skall bort.Anf. 141 () replik:Herr talman! Jag vill å vägnar svarapå de frågor som har framställt.Vi anser att det inte skall utgå något statligt stöd tillskogsbruket. Det har varit en avbevekelsegrunderna för att slopaskogsvårdsavgiften. Vi anser dessutom att dekostnader som en eventuell kvarblivandeskogsvårdsorganisation har efter det att denskogspolitiska kommittén har lagt fram sittbetänkande, skall betalas av dem som nyttjar dennatjänst till den del det rör sig om rådgivning. Till dendel det rör sig om myndighetsutövning skallsjälvfallet staten bekosta detta.Maggi ser skogsvårdsavgiften som enkapitalbeskattning. Det synsättet är helt unikt närdet gäller skogsbruk. Kapital i skogsbruk drabbasju av kapitalskatt på samma sätt som kapital i annanverksam rörelse. Det finns därför inget skäl att avdenna anledning betrakta skogsvårdsavgiften somen kapitalskatt. Det är den inte.Anf. 142 () replik:Herr talman! Jag kanske uttryckte mig otydligt. Jagmenade inte att dagens skogsvårdsavgift är att sesom en kapitalbeskattning. Däremot tycker jag attdet är intressant att diskutera att skogen somkapital fungerar på ett annat sätt än annat kapital,eftersom skogen uppenbarligen tillväxer oavsettom konjunkturen är bra eller dålig. Annat kapitalskall förräntas utifrån andra bevekelsegrunder ellerpå ett annat sätt. Det är därför intressant att ta uppdiskussionen om skogen som kapital skall beskattaspå ett något annorlunda sätt. Detta resonemanghade inte med skogsvårdsavgiften i sig att göra.Det är också intressant att höra att inte villatt man skall ha något statligt stöd till skogsbruket.Jag tycker också att det vore intressant att diskuteranågon typ av miljövårdsavgifter, stöd till särskiltmiljövårdsinriktade åtgärder inom skogsbruketm.m. Men det var upplysande att få veta att centerninte tycker att man skall ha det så.Anf. 143 ():Herr talman! Även jag vill lägga mig i debatten omavgifter och skatter. Det torde vara mindre än entredjedel av skogsvårdsavgiften som går tillbaka tillskogsbruket. Den resterande delen torde det vararätt att betrakta som en förmögenhetsskatt.Vi har tidigare efterlyst en utredning. En kommittéarbetar nu med detta. Vi hoppas att den kommitténskall komma fram till någonting. Jag kan dockförutskicka att vi kan vara ganska positiva till ensorts avgift som är direkt relaterad till miljöinsatseri skogsbruket. Den skulle kanske i så fall inte som baseras på taxeringsvärdet utan snarare påavverkningsmängden. Med den exponentiellatillväxt som skogar har blir detkanske relativt bra inkomster.