prot · GE09118 · 1991-05-24 00:00:00 — Man kan alltså inte självanvända hybridriset. De fattiga bönderna kan alltsåinte själva ta utsäde, utan de blir beroende av deföretag som har tagit hand om utvecklingen. Somvanligt blir det oljebolagen. När det gällerfrökontrollen vill naturligtvis oljebolagen hamöjlighet att sälja både handelsgödsel och biocider.Den fattiga bonden blir beroende dels av köp av risför utsäde, dels av köp av handelsgödsel ochbesprutningsmedel. Då kommer bondens ekonomifarozonen som han ökar miljöriskerna.Han förgiftar vattnet med biociderna. Tidigareodlade man fisk i dammarna. Fisken gödslade riset.Bonden behövde inte köpa gödselmedel. dogfisken, och bonden har inte längre det viktigaproteintillskott som fisken innebär. Dessutom fårhan lägga ut mer pengar. Förgiftningarna av vattnetgår vidare till grundvattnet och påverkar allt liv.Dessutom påverkas luften genom att metangasbildas, som i allra högsta grad bidrar till framför alltväxthuseffekten.I svaret står det också att medvetenheten är mycketstor hos dem som arbetar på det här området. Mendå frågar man sig: Hos vilka? Det gäller inte denfattiga bonden som använder rissorterna. Alldelesriktigt skrivs det i svaret att SIDA blir alltmermedvetet om riskerna i jordbruket. SIDA går juockså, fast litet för långsamt, över till ståndpunktenatt man skall vända sig direkt till dem som arbetar ijordbruket. Man skall då se till att jordbruketgrundas på uthållighet och framför allt på självtillit.Självtillit har av oss i de gröna fleragånger framförts som ett absolut nödvändigt målför allt u-landsbistånd i framtiden.Jag vill bara sluta med att säga att i botten på dehär problemen ligger naturligtvis den allra svårastefrågan vi har att ta itu med, nämligenbefolkningsfrågan, som man går förbi.Man nämner den och sedan går man vidare därföratt den är så svår. I botten ligger dessutom vårtekonomiska system, som aldrig talat om helasanningen.Anf. 40 Jordbruksminister ():Herr talman! inledde medatt säga att det fanns motsägelser i svaret. Jagförsökte lyssna noga, men jag kunde inte höra attAnna på någon punkt pekade pånågon sådan motsägelse. Det kan jag begripa, försvaret är ganska tydligt. Det är också ett positivtsvar i den meningen att alla de tendenser som har beskrivit finns med. De ärbesvärande och de är i vissa fall allvarliga. Däremotkan man inte göra den generaliseringen av just dehär tendenserna att de präglar all växtförädlinginom den s.k. gröna revolutionens ram. Det voreatt gå för långt.De tendenser som har påpekats här i debatten ärallvarliga och dem vill vi motarbeta. Hur kan vigöra det? Jo, precis som vi uttrycker det iinterpellationen, genom att hjälpa attsjälva bygga upp en kunskapsresurs och envetenskaplig kapacitet.Det är en ren tillfällighet att jag råkar ge det härsvaret. Jag råkar vara biståndsminister ,eftersom är borta. Samtidigtpassar det mig mycket bra att få ge det här svaret.Det är alltså inte enbart biståndsministern iregeringen som engagerar sig i de här frågorna. Jaggör det också som jordbruksminister. Jag har bl.a.på det nordiska planet tagit initiativ till att vi inomdet nordiska samarbetet skall bredda det stöd vi gertill utvecklingen av det genetiska arvet i södraAfrika. Det finns som bekant en nordisk genbankför SADCC-länderna. Den typen av samarbete villäven vi som står för ett sektorsansvar, dvs.jordbrukssidan, bredda, som genom den mycket omfattandebiståndsapparat vi har på ett mer systematiskt sätthar möjlighet att utveckla det som nämns i svaret.SAREC är en utomordentligt viktig institution.Dess verksamhet har jag stött på i många u-länder.Jag vet att det finns många forskare i olikavärldsdelar som djupt uppskattar den typ av biståndsom SAREC ger. Man bidrar till självständighetgenom att mottagarna skaffar sig kunskap, så att dehar möjlighet att värdera de ofta mycket negativaerbjudanden som görs av stora multinationellabolag. De kopplar samman bekämpningsmedel,utsäde och annat. Det är bra att ha en sådankunskapsbas att man förstår att utveckla sina egnalokala grödor, som ofta är mycket lämpligare attutveckla än de grödor som de multinationellaföretagen sprider i en rad olika länder.Jag har också själv på ort och ställe i haftmöjlighet att se hur det svenska biståndet fungeraroch på vilket sätt man med stor entusiasm byggerupp en kunskapsbank och även utvecklar en egenkapacitet. Jag har sett unga agronomer iMoçambique, som under mycket besvärandeomständigheter, bekämpade av mördarband, går utpå fälten och arbetar med växtförädlingen, somdelvis fått stöd ur det svenska biståndet. Det ärgivet att det är en mycket viktig del av vårt bistånd,att utveckla möjligheten till självständighet hos . Jag tror inte att det finns någonmotsättning mellan regeringen och afRantzien i detta avseende. Detta är en viktig fråga.Anf. 41 ():Herr talman! Jag håller med statsrådet att det pågår mycket fint i den här vägen. Manhar blivit medveten om den fruktansvärdautarmning som redan har gått fram över världen isamband med den genetiska mångfalden. Det varbra att statsrådet tog upp just den frågan, samtidigtsom man frågade efter de motsättningar som jaginte tog upp. De framgick litet av det jag sade, menjag talade inte om vilka motsättningarna var.Det står bl.a. i svaret att:''Miljömålet avspeglas också i SARECs dialog medu-länder rörande jordbruksforskning, där SARECstarkt betonar bevarandet av den genetiskamångfalden och miljövänliga odlingssätt. ''Det jag har dragit fram som fråga , dennaväldiga framfart med hybridris, är precis ettutarmande av den genetiska månfalden. Det är inteett miljövänligt odlingssätt. Detta är alltsånågonting som anses skall täcka halva Kinasrisodlingsareal. Det har spritt sig till hundra andraländer. Det är faktiskt ett bekymmer.Samtidigt börjar man upptäcka att vi inte skallarbeta på det här sättet, utan vi skall gå fram justsom SAREC säger. Vi skall tänka på den genetiskamångfalden och det miljövänliga odlingssättet. Jagvet att också SIDA arbetar på det här sättet. Jag harsjälv varit med och sett SIDAs utveckling, frånstora projekt som högutbildade får ta hand om tillsmåskaligare projekt som vänder sig direkt till demsom jobbar med dem. Det är hemskt viktigt att iutvecklingsarbetet återge människorna i de fattigaländerna deras självtillit, att få dem att tro på detkunnande som de har och att ge dem ännu merkunnande. Det är enormt viktigt. Det är integenom sådana storskaliga projekt som hybridrisetsom man når det målet. Den här mannen som harupptäckt detta ris är verkligen värd stor beundran.Han har gjort ett fantastiskt forskningsarbete. Hankallas i den här tidningen för ''The Man whobrought Gospel to the World''. Visst gjorde handet, men gospeln kommer att skorra hårt i öronenganska snart. Det kommer att visa sig, precis sommed den gröna revolutionen, att det harfruktansvärda nackdelar.Anf. 42 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är uppenbarligen inte några storameningsskiljaktigheter mellan oss, därför kandebatten bli ganska begränsad. Men jag vill peka påatt det just i svaret talas om att SAREC finansierarett samarbete mellan risforskningsinstitutet och SriLanka där miljöaspekterna lyfts fram. Där gälleralltså inte bara avkastningen, som om. har helt nyligenstartat ett projekt som tar upp exakt den fråga somär interpellation tillregeringen, nämligen sambandet mellan risodlingoch metangas.Låt mig avslutningsvis, utöver det som har sagts idebatten, säga att det också är viktigt att viordentligt vidareutvecklar vår egenjordbruksreform. Med det gamlaregleringssystemet och den gamlajordbrukspolitiken har man också ivårt land alltför mycket iniktatväxtförädlingsarbetet på avkastning. Där har skettett trendbrott, en omsvängning och genetisktbevarande och miljöaspekter står i förgrunden påett helt annat sätt. Den viktiga livsmedelspolitiskareform som fattade beslut om förra åretinnebär också att man går från den insnävning ochensidighet som präglat de gamla regleringarna ochger möjligheter till en ökad genetisk variation. Detär viktigt att vi i vår egen forskning, vårt eget arbetei utvecklas så att vi får ett mer miljövänligtjordbruk och en bra genetisk variation, som ocksåkan utgöra en resursbas för andra länder ochforskare att lära sig av.Anf. 43 ():Herr talman! Jag tror också att vi i mycket talar omsamma sak. Men ibland blir det ändå litet snett. Jaghoppas verkligen att det som jordbruksministernsäger om det svenska jordbruket, att vi är inne påsamma linje, är en sanning. Vi behöver också gåöver till ett mindre beroende jordbruk, ett mersjälvbärande jordbruk. Men i den senastejordbrukspolitiken har inte det avspeglats, utan däranpassar vi helt vårt jordbruk till de ekonomiskaförhållandena i världen, som ändå är såfruktansvärt osäkra, därför att ekonomin vilar påen sådan osäker grund. Det får regera över deekologiska förhållandena. Det har alltid visat sig,och därmed tänker jag sluta, att när vi inte hålleross inom de ekologiska ramarna slår naturen alltidtillbaka förr eller senare.Anf. 44 Jordbruksminister ():Herr talman! Det livsmedelspolitiska beslut somalla partier utom röstade för här iriksdagen innebär ju en mera miljövänliginriktning av jordbruket. Det innebär också attSverige går före i en rad avseenden när det gälleratt minska användningen av bekämpningsmedel ijordbruket. Vi har ju pålagor beträffandeanvändningen av konstgödsel och kemiska medel,något som ingalunda uppskattas av producenterna.Kanske var ni i i någon mån förproducentvänliga för att ha mod att ståupp för en politik som faktiskt innebär att manbryter med ekonomiska intressen. Så blir det ju närvi ger miljön och genetiken ett betydligt störreutrymme jämfört med den gamla politiken, somalltså var mera producentinriktad.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellationerna 1990/91:184 och197 om miljöeffekterna m.m. av indisktfördämningsprogramAnf. 45 Finansminister ():Herr talman! har frågatmiljöministern om biståndet till Narmadaprojektetvägleds av omsorg om miljön och naturresurserna iIndien samt efterfrågat vilka sociala konsekvenserprojektet får för de människor som tvingas flyttanär stora markområden sätts under vatten.Ragnhild Pohanka har dessutom frågatmiljöministern om det i samband medNarmadaprojektet har gjorts någon utredning vadgäller avdunstning från dammarna, försumpningoch markförstöring samt om man har undersöktmera miljövänliga alternativ med en småskaliginriktning.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på interpellationerna.Syftet med insatser i , liksomi andra låntagarländer, är att långsiktigt höjalevnadsstandarden för de fattigastebefolkningsgrupperna. bidrarpå flera sätt till att detta kan förverkligas. Projektetkommer t.ex. att ge avsevärda bidrag tillenergiförsörjningen för både hushåll och industri.Det bör framhållas att livsmedelsbristen har varitstor i det berörda området under 1980-talet.Genom en utbyggnad av bevattningssystemenkommer projektet att möjliggöra en ökadproduktivitet i jordbruket och därmed en ökadjordbruksproduktion. Genom projektet kommerockså tillgången på dricksvatten att förbättras förmånga människor.Det är den indiska regeringen som ansvarar förNarmadaprojektets uppläggning ochgenomförande. har beviljat tre lånpå sammanlagt till projektet.Banken finansierar genom sin långivning endast enmindre del av projektet. Även om banken kan ochbör ställa villkor för sin medverkan kan den såledesinte diktera projektets uppläggning för de indiskamyndigheterna.Lån har tidigare begärts från till den andraav de två större dammar som planerats, det s.k.Narmada . Banken har dockbeslutat att inte gå vidare med dettaprojekt. Däremot planeras ett lån på omkring 150miljoner dollar till utveckling av jordbruket iNarmadadalen. Pengarna kommer bl.a. attanvändas till trädplantering för att förhindrajorderosion samt till stöd för naturreservat iområdet.Ett projekt av den typ som det här är fråga om fårmed nödvändighet även negativa effekter förmånga människor. Det gäller särskilt för de ca70 000 personer som är bosatta inom de områdensom kommer att läggas under vatten. Från densvenska regeringens sida har vi fäst särskilt stor viktvid att dessa personer ges tillfredsställandekompensation. Vi har haft stöd i denna strävanbl.a. från övriga nordiska länder.Förbättringar har också skett i detta avseende. Detfinns nu en gemensam policy för folkomflyttningen,som har antagits av de tre inblandade delstaternasamt av den indiska centralregeringen. Dennapolicy innebär att alla som tvingas flytta garanteraslikvärdig eller bättre standard efter flyttningen. Deberörda myndigheterna har ålagts att regelbundetrapportera om efterlevnaden av dessa principer.Kompensation kommer att ges även till dem sominte äger mark men som ändå berörs avdammbygget. Det finns t.o.m. möjligheter förtidigare jordlösa att komma i besittning av mark,vilket såvitt jag känner till är unikt för indiskaförhållanden. Vidare har en tidtabell fastställts församtliga byar som måste flytta. Ansträngningar hardessutom gjorts för att förbättra informationen tillde berörda befolkningsgrupperna.Det är dock inte tillräckligt att banken ställer hårdakrav för sin medverkan. Erfarenheten visar attefterlevnaden av dessa krav kontinuerligt måsteföljas upp och övervakas. Direktkontakter med deberörda befolkningsgrupperna är ett nödvändigtinslag i denna uppföljning. Oberoendemiljöorganisationer har också en central roll i dettaarbete. En annan viktig funktion sommiljöorganisationerna har är att fästa i-ländernasuppmärksamhet på de problem som den här typenav projekt för med sig.Knappast något utvecklingsprojekt i harutsatts för en så noggrann granskning somNarmadaprojektet. Såväl banken som de indiskamyndigheterna har utrett ett stort antal tänkbaraalternativ till det nuvarande projektet. Det har idebatten hävdats att mindre dammar skulle varamera kostnadseffektiva och att de dessutom skulleinnebära mindre ingrepp i miljön. Jag delaruppfattningen att småskaliga projekt kan ha mångafördelar, inte minst genom att sådana lösningar oftaerbjuder en större flexibilitet. Det finns dock ingengiven regel som säger att småskaliga alternativalltid är att föredra. En lösning med enbart smådammar skulle i det här fallet innebära att betydligtstörre landområden sättes under vatten jämförtmed den nu aktuella dammen. Kostnaderna skulledessutom bli höga. Det är riktigt, som RagnhildPohanka påpekar, att bevattningsprojekt kan fåeffekter i form av försumpning ochmarknadsförstöring om vattnet i kanalerna blirstillastående eller om alltför stora mängder släppspå. erfarenheter har dock tagits till vara iNarmadaprojektet. Särskild omsorg har ägnats åtdessa problem då bevattningskanalerna harkonstruerats. Bl.a. kommer pumpanläggningar attinstalleras för att hindra att vattnet står stilla.På initiativ av flera länder, däribland , haren oberoende grupp av personer tillsatts för attfölja upp miljöeffekterna och de frågor som ärknutna till folkomflyttningarna. Gruppen kommeratt resa runt i området och tala med såvälmyndigheter som representanter förlokalbefolkningen. Man kommer även att ta direktkontakt med berörda människor. Gruppens arbeteberäknas vara klart . Beslut omeventuella åtgärder med anledning av gruppensrapport kommer att fattas av bankens chef eller avdess styrelse.Herr talman! är ett omfattandeoch komplicerat projekt med konsekvenser förtiotals miljoner människor i . Det har ocksåblivit mest kontroversiella projekt.I syfte att ge ledamöter och andraintresserade tillfälle att bättre orientera sig omprojektet och roll i detsammanhanget avser attbjuda in representanter för banken till viden lämplig tidpunkt. Det är min avsikt att särskiltinbjuda och tilldenna sammankomst.Anf. 46 ():Herr talman! Jag ber att få tacka försvaret. Jag vill också tacka för den särskildainbjudan som kom med i slutet av sittinlägg här.Under många år har mitt parti, ,kritiserat och det svenskaengagemanget i fråga om denna. Vi har inte varitensamma om att framföra denna kritik. Bankensfinansiering av miljökatastrofer, folkförflyttningar,sterilisering och andra förödande former av''bistånd'' har utsatts för en omfattandeinternationell kritik.Finansministern har en helt annan uppfattning omVärldsbanken. Han säger kategoriskt i sitt svar attsyftet med bankens insatser är ''att långsiktigt höjalevnadsstandarden för de fattigastebefolkningsgrupperna'' i olika låntagarländer.Allan säger t.o.m. att Narmadaprojektetbidrar till att så här höga syften kan förverkligas.Men är det inte så, , att det råder enskriande brist på samstämmighet mellanVärldsbankens skrivna policy och det som sker ipraktiken? Vad och vem är det som styr dennapraktik? Jo, bl.a. med sitt 60-procentigainflytande över beslut. Utifråndenna maktposition kräver nu en kursändringför att utlåning i högre grad skallstyras till den privata sektorn. Det innebär i klartextatt agerar för att påskynda den privatiseringav ekonomierna som inletts i och imånga länder i tredje världen.Finansministern visar i sitt svar att han trots alltinser att får negativa följder förmånga människor i . Men det som dominerarsvaret är en mycket glättad och friserad bild avprojektet. Där finns dessutom direkt felaktigauppgifter som måste rätta till. Ianslutning till beskrivningen om kompensation tilldem som drabbas av dammbygget påstårfinansministern att det skulle ha fastställts entidtabell för samtliga de byar som måste flytta.Detta är ju osanning, ! Det finnstillräckligt många grupper och människor somarbetar både i och internationellt och somhar utomordentligt goda och direkta kontakter,bl.a. med , som kan få bekräftat ellerdementerat uppgifter som handlar bl.a. omNarmadaprojektet. Alla uppgifter som jag har fåttfram säger att den uppgift som harkommit med inte är sann.De som har erbjudits mark inom nya områden --det som benämner som unikt iindiska sammanhang -- utgör till antalet enmikroskopiskt liten skara. Dessutom är den marksom har erbjudits dessa människor som hardrabbats så hårt oanvändbar. Det går inte att brukamarken. Det är t.ex. bergsmarker eller mark somredan används av andra grupper och individer. Varskall de ta vägen?Det finns ytterligare en fråga som jag vill ta upp.En uppgift i interpellationssvaret säger att lån hartidigare begärts av till den andra av de tvåstörre dammar som planeras, den s.k. NarmadaSagar-dammen. Många har undrat, ,vilket ståndpunkt skall inta -- omlånet skall beviljas eller ej. säger har beslutat att för närvarandeinte gå vidare med detta projekt. Jag har försökt attfå även denna uppgift bekräftad. Så sent som för entimme sedan när jag hade kontakter i detta ärendefick jag en helt annan uppgift, dvs. attVärldsbanken inte har sagt något i denna fråga än.Jag säger inte att uppgiften är felaktig, men jagskulle gärna vilja veta av exakt närVärldsbanken fattade detta beslut.I samband med detta säger att 150miljoner dollar har beviljats. Det är ett särskilt ochextra lån för utveckling av jordbruket iNarmadadalen. Det låter också bra. Pengarnaskulle bl.a. användas till trädplantering för attförhindra jorderosion. Men än så länge lär det barafinnas en skiss över projektet och då endast över deområden som skulle bli aktuella för trädplantering.Den uppgift som jag har fått säger att de områdensom har angetts i skissen är också sådana områdendär människor tvingas flytta. Det skulle bli frågaom ännu större tvångsförflyttningar på grund av denya 150 miljonerna. Jag skulle gärna vilja att AllanLarsson kommenterar detta också.Herr talman! Jag tar övriga frågor i mitt nästainlägg. Men jag vill tala om att haragerat mer konkret när det gällerVärldsbanksgruppen genom att kräva att Sverigeskall verka för att offentlighetsprincipen införs. Detär nästan stört omöjligt att få reda på hur var och enröstar osv. i dessa sammanhang. Det tror jag AllanLarsson håller med om.Anf. 47 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret och den finainbjudan. Jag hoppas att det blir verklighet att vikan få ställa frågor direkt till har hänt så mycket i , och det händersaker . Där finns 850 miljoner människor,och vi har blivit påminda om genom mordet påRajiv vilken dynamisk situation som råderi landet.Ca skogar kommer att dränkas avdammarna. Naturliga skogar som har funnits imiljontals år kan inte ersättas av nya skogar.Skogen består inte bara av träd. Hela faunan ochfloran med alla dess varierade trädarter utgörskogen. Nyplanterade skogar är mera ekonomisktän ekologiskt anpassade med nya trädarter, somkanske ej inte ens passar i trakten. Inga studier harutförts som uppskattar dimensionen av dessaförluster.De två största dammarna Narmada Sagar, tidigareIndira, och kommer att dränka ca56 åkerjord. Denna jord är nästan heltoch hållet resultatet av flodens slam och är därförextremt bördig, varför vattnet från dammen endastkommer att användas för att bevattna mindrebördiga jordar. Hela projektet med två mycketstora, 30 stora och 3 000 små dammar ger endast600--1 000 MW. Energitillförseln enligt de siffrorjag har fått fram är inte speciellt stor.Behövs verkligen dammarna? Nej, vissa forskareanser inte detta. På grund av skogsskövlingen harfloden nästan torkat ut mellan monsunregnen, ochden kraftiga erosionen minskar den bördiga jordenvarje år. , när engelsmannen slaktade utdjuren och man började använda ved som bränsle istället för dynga, har skogsskövlingen förändratklimatet och jorden. Då var floderna fyllda åretrunt och två till tio fot djupa.Skogsplanteringar skulle kunna förändrafuktförhållanden och bördigheten. Dammar somger energiproduktion och bevattning betyderförsumpning, försaltning och hemlösa människor.Man vill åstadkomma dricksvatten, elenergi ochbevattning.120 000 hektar mark hotas av försumpning. Pågrund av att de två stora dammarna byggs behöver270 000 människor förflyttas. Här finns olika siffror,men dessa siffror är väl underbyggda. fårman vatten för 131 städer och 4 720 byar enligtberäkningarna. Jag har också andra siffror. Densammanlagda folkomflyttningen rör över 1 miljonmänniskor om hela projektet genomförs. Det blirså många negativa konsekvenser av sådanadammbyggen.I t.ex. har skogsavverkningar ochdammbyggen katastrofalt skövlat naturen.Indianer vädjar om upphävande av tidigare givnalån från för dammbyggena.Tusentals kvadratkilometer skog har skövlats.Världsbanken har satsat 3 miljarder där.Vidare finns GAP i . är inteinblandad där. Men det är ett projekt där det finnsstora bevattningsanläggningar, och det gör attSyrien och får mindre mängder vatten frånEufrat och . Vatten är viktigare än olja i dessaområden.Bevattningen av bomullsfälten runt frånde floder som flyter dit har nästan tömt den storasjön. Det blir döda saltöknar.Assuandammen har bl.a. förstört Nilens delta, ochvattnet tas inte till vara utan avdunstar.Kotmale på har mest gött multinationellabolag.Frank Vogl i säger att kraven påförändringar i ekonomin har ofta drabbat de allrafattigaste. Han säger att trots nya hänsyn till miljöoch människor innebär det inte att vi skall välja denlätta vägen och sluta engagera oss iutvecklingsprojekt som innebär miljörisker.Av en artikel i framgår det att manfrån G 7-mötet i givit uttryck för hellre vill titta på ekonomin än på miljön ochsociala frågor.Narmadas bönder säger som våra norrländskabönder: ''Vi flytt int''. Vi vill inte flytta, och vi villinte lämna fruktbart land. Det är regeringen somtvingar. Så säger en bonde vid namn MuhammedHaider.Varför inte försöka med en mera småskaliginriktning i stället för att stödja dessa stora projekt?I början av svaret finns det några motsägandemeningar. Där står ''-- -- -- att långsiktigt höjalevnadsstandarden för de fattigastebefolkningsgrupperna''. kommer det en förmig motsägande mening: ''Ett projekt av den typsom det här är fråga om får med nödvändighet ävennegativa effekter för många människor.'' Det gällerdå just de fattigaste. De får inte alls den jord de harblivit lovade, och de får framför allt sämre jord. Defår dessutom ibland bara pengar som ersättning förjorden. Vad skall de med pengar till när de inte kanköpa jord?Det finns bara en medlem från iVärldsbankens styrelse.