prot · GF0925 · 1991-11-14 00:00:00 — 50 (nyd):Fru talman!De små företagen får allt svårare attlåna riskvilligt kapital.Min fråga till finansministern är: Varför inte låtaden mindre företagaren satsa eget kapital i sinrörelse med avdragsrätt i den privatadeklarationen? Det är en åtgärd som snabbt skulleskapa bättre ekonomiskt klimat för just alla småföretag.Är finansministern möjligen beredd att medverkatill en snabbutredning av ett sådant förslag?Anf. 51 Finansminister ():Fru talman! Jag kan fatta mig mycket kort.Det försiggår en utredningsverksamhet påfinansdepartementet när det gäller flera av depunkter som frågeställaren tog upp, nämligenmöjligheten att satsa eget kapital i mindre företagoch också den mycket större frågan om hur manskall låta de små, medelstora och mindre företagenfå tillgång till riskvilligt kapital från många privataintressenter. Det är en ganska omfattande fråga avoerhört stor vikt för de mindre företagensmöjligheter att utvecklas.Vi hoppas att kunna presenteraförslag för , som tar upp just detta. Dessaförslag kommer i hög grad att bidra till att förbättradagens situation. Ett av de svåra problemen för demindre och medelstora företagen är att de harväldigt låg soliditet.Svaret är således ja. Vi utreder dessa frågor, och detkommer att presenteras förslag inom en ganskakort tid.Tipsmedlen och idrottsrörelsenAnf. 52 ():Fru talman! Jag har en fråga till idrottsministern.I samband med skatteomläggningen anvisades 50milj.kr. av Tipstjänsts vinst till idrottsrörelsen.Enligt uppgift får idrottsrörelsen inte självdisponera över pengarna. Då är min fråga tillidrottsministern:Är idrottsministern beredd att låta idrottsrörelsenta hand om dessa pengar och fördela dem till deändamål som idrottsrörelsen själv anser vara bäst?Eller är det Tipstjänst som skall bestämma?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Det pågår just nu en budgetberedning,där de medel som går från Tipstjänst till idrottendiskuteras. Jag är inte beredd att innanbudgetberedningen är färdig ta definitiv ställning ifrågan.Neutralitets- och säkerhetspolitikenAnf. 54 ():Fru talman! I en av dagens morgontidningar finnsdet en artikel om EG-förhandlingarna. OptimistiskBildt i , står det. Jag för min del blir rättpessimistisk när jag läser att statsministern anser attneutralitet är ett begrepp som ärlämpligt för att beteckna vår utrikes- ochsäkerhetspolitik.Jag vill först ställa följande fråga: Företräderstatsministern den samlade regeringens uppfattningi den frågan när det gäller neutraliteten? Min andrafråga är: Vore det inte lämpligt om riksdagockså fick föra en diskussion om detta innanregeringen definitivt bestämmer sig?Anf. 55 Statsminister ():Fru talman! Det gläder mig att från den delen av som var riktig.Det fanns andra delar i denna artikel som inte varalldeles korrekta, men sådant händer.Det handlar i stort sett om vilken övergripandeetikett som vi skall använda på vår utrikes- ochsäkerhetspolitik. har vitalat om att vi bedriver en alliansfri politik i fredsyftande till neutralitet i krig. Sedan har vi iblandlitet till mans -- ingen alldeles utan skuld i dennahantering -- övergått till att tala omneutralitetspolitik som någon övergripandebeteckning på alltihop.Jag menar att vi måste inse att i det nya somnu håller på att växa fram passar detta inte längresom den övergripande samlingsbeteckningen påden utrikes- och säkerhetspolitik som vi avser attföra. Det förändrar ingenting i den militäraalliansfriheten. Det finns ingenting i deneuropeiska process som pågår som fritar oss frånvårt ansvar att självständigt svara för försvaret avdet svenska territoriet. Men det innebär samtidigten klar signal om att är berett och t.o.m.intresserat av att delta i den dialog mellan samtligaeuropeiska nationer som inleds om hur vi skallbygga upp en säkerhetsordning som ger bättresäkerhet för alla européer i de olika situationer somkan komma att inträffa.På denna punkt tror jag att jag talar inte bara fören enig regering utan förhoppningsvis för en enigriksdag.Åtgärder mot främlingsfientlighetAnf. 56 HANS ():Fru talman! Det har under den senaste tidenförekommit mycket avskyvärda uttryck för våldoch främlingshat, för nynazism och rasism.Vi hade en viktig debatt här i i går. Ochjag vill nu ställa följande frågor till statsministern.Har statsministern vid sina kontakter i de nordiskaländerna och i andra europeiska länder tagit uppdessa frågor med andra regeringsföreträdare?Min andra fråga är: Är statsministern beredd att tanågot eget initiativ i syfte att på ett bättre och meraktivt sätt kunna beivra dessa företeelser?Anf. 57 Statsminister ():Fru talman! Jag har delsträffat mina nordiska statsministerkolleger på ettstatsministermöte i , dels träffat en deleuropeiska kolleger i i går. Jag kan inte sägaärligt att vi tog upp detta på det nordiskastatsministermötet. Men finansministern sufflerarmig här och säger att finansministrarna tog uppdelar av detta till diskussion.Däremot kan jag säga att jag har diskuterat detta iBonn med ett antal ledande europeiska politiker.Och det är alldeles uppenbart att vi har enbekymmersam utveckling med ökadebefolkningsströmmar över gränserna, som jagtycker delvis är ett naturligt inslag i den utvecklingmot en öppnare värld som vi nu går mot.Vi måste inse att den mångfald som ligger i mötetmellan olika kulturer och traditioner långsiktigtberikar våra samhällen men att det också kan ledatill spänningar. Dessa spänningar är mer ellermindre påfallande i olika europeiska länder, mereller mindre bekymmersamma. Jag tror emellertidinte att , tack och lov, tillhör de europeiskaländer där detta ställer till störst bekymmer.Det innebär inte att vi inte skall reagera medyttersta skärpa mot de övergrepp, det övervåld ochden ringaktning av enskilda människor som detinnebär i det enskilda fallet. Alldeles oavsett omdet förekommer i många fall eller i bara ett endafall är det alltid övergrepp mot en enskild människaoavsett var vederbörande är född, vilket språkvederbörande talar och vilken religionvederbörande har. Det är alltid en människa somdrabbas av denna typ av nedsättande agerande ellerövervåld, och det skall vi som individer alltidreagera med den allra största mänskliga styrkamot.Frågan om EG-anslutning ochregionalpolitikenAnf. 58 ():Fru talman! En eventuell EG-anslutning kommerenligt alla tecken att innebära stora förändringarför och framför allt för våra glesbygder.Man befarar ute i landet på olika nivåer bl.a. ettförsämrat regionalpolitiskt stöd som en följd av enEG-anslutning. Jag skulle därför vilja frågaarbetsmarknadsministern hur han ser på dennafråga och konsekvenserna som en EG-anslutningfår för det regionalpolitiska stödet och för våraglesbygder.Anf. 59 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! EG har en annan syn påregionalpolitiken så till vida att EG går påbruttonationalproduktens storlek. Ärbruttonationalprodukten låg utgår regionalpolitisktstöd. Som jag ser det har och de andranordiska länderna anledning att föra in ett antal nyafaktorer till diskussion med EG. Det är de långaavstånden, glesheten, kylan i vissa områden ochålderssammansättning. Här har de nordiskaländerna ett gemensamt intresse. Jag kommer att taupp de frågorna med mina kolleger i ,och på Island.Handikappanpassning av kollektivtrafikenAnf. 60 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkommunikationsminister . Riksdagenbeslutade att kollektivtrafiken skullehandikappanpassas . Gravthandikappade människor, rullstolsburna, kanfortfarande inte åka med kollektivatransportmedel, utan måste åka betydligt dyrare.Jag skulle vilja höra vad den nyekommunikationsministern tänker göra för attsnabba på detta arbete medhandikappanpassningen.Anf. 61 Kommunikationsminister ():Fru talman! Först vill jag erkänna att detta är ettav de ärenden där jag ännu inte har fått det greppsom jag önskar för att på ett tillfredsställande sättkunna svara på denna fråga. En sak kan jag docksäga. En av de få reformer som denna regering sadesig verkligen vilja satsa på trots det oerhört kärvaekonomiska läget var att genomförahandikapputredningens förslag. Det har bäringäven på detta område. Jag nöjer mig med att sägaatt jag skall se till att det som hamnar på mittdepartement på detta område skall vi genomföramed kraft så fort det över huvud taget är möjligt.SGABAnf. 62 ():Fru talman! Från har utfärdats enkommuniké om att all statlig malmprospekteringskall upphöra. SGAB skall nedrustas, personalenskall friställas och utrustningen säljas. Vårt land ärdet enda västland som gör så. Är detta förslagförankrat i regeringen, och vilken tidsplan harregeringen för att utförsälja företaget? Moderater,folkpartister och centerpartister uppe i verkartagna på sängen. Vad är svaret? Vilka är motiven?Anf. 63 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Frågan är icke färdigberedd inomregeringskansliet. Åtgärder kommer att vidtas närdet gäller SGABs fortsatta verksamhet.Frågestunden var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1991/92:27 omsysselsättningen i KarlskogaAnf. 64 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta några extra åtgärderför att öka möjligheterna till sysselsättning iKarlskoga.Den ekonomiska utvecklingen har varit sådan attarbetsmarknaden försämrats kraftigt. Jag ärmedveten om att är en ort som drabbatshårt av den allmänna försämringen avarbetsmarknadsläget och att de varsel som nuaviserats ytterligare försämrar en redan svårsituation.Det svåra arbetsmarknadsläget i såväl Karlskogasom landet som helhet beror på den internationellalågkonjunkturen, men även på problem som ärspecifika för den svenska ekonomin. Under desenaste åren har den ekonomiska tillväxten varitsvag eller obefintlig, vilket nu ger utslag i en snabbtstigande arbetslöshet.Den proposition om den ekonomiska politikensinriktning som regeringen förelade iförra veckan innehåller en rad åtgärder som skallleda till en ökad tillväxt. Regeringen har sommålsättning att långsiktigt skapa varaktiga arbetengenom olika generella åtgärder som skall stärkaden konkurrensutsatta sektorn. Utan en godekonomisk tillväxt är det inte möjligt att skapanågra varaktiga arbeten vare sig i ellerpå någon annan ort.Utöver dessa generella åtgärder kommer dock ävenregional- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder attbehövas i olika delar av landet.Vad gäller regionalpolitiska åtgärder för attlångsiktigt stärka näringslivet i , så harsådana vidtagits sedan några år tillbaka.Ansvaret och resurserna för regionalpolitik har tillstor del delegerats till . Underinnevarande budgetår disponerar iÖrebro län 30 milj.kr. för olika regionalpolitiskaåtgärder. Därutöver tilldelades förraåret ett särskilt tillskott om 30 milj.kr. förintensifierade insatser i . Dessamedel ger en extra möjlighet attstödja både företag och angelägnautvecklingsprojekt i Karlskoga.Staten har även lämnat ett lån på fördelaktigavillkor till . Bolagets syfte äratt bl.a. bidra till ett mer differentierat näringslivoch ökad sysselsättning i Karlskogaregionen.Regionalpolitiskt företagsstöd har möjliggjortutlokalisering av tjänsteföretag till Karlskogakommun. Bl.a. har etablerat enverksamhet som beräknas kunna ge ett storttillskott av nya arbetstillfällen.Den nu mycket höga arbetslöshetsnivån måsteemellertid även bekämpas med åtgärder som ger ettsnabbt resultat. Regeringen har föreslagit en radsådana åtgärder.En viktig del av regeringens förslag till åtgärder äratt utöver tidigare förslag till tilläggsanslag skallarbetsmarknadsstyrelsen få 1,2 miljarder kronorför arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Regeringens uppfattning är att besluten angåendede arbetsmarknadspolitiska resurserna skall fattasså nära den lokala arbetsmarknaden som möjligt,så att resurserna används på bästa sätt.Arbetsmarknadsstyrelsen fördelar dessa resursermellan länen. Inom länen fördelar sedanlänsarbetsnämnderna resurserna mellan de lokalaarbetsförmedlingarna. Hur dearbetsmarknadspolitiska resurserna fördelas berori huvudsak på de regionala och lokalaarbetsmarknadernas problembild.Länsarbetsnämnderna skall även ha beredskap föratt kunna vidta åtgärder om det sker störreförändringar på arbetsmarknaden inom länet.Denna fördelningsmodell innebär attlänsarbetsnämnden i län för innevarandebudgetår tilldelas ca 700 milj.kr. förkonjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärdersåsom utbildning och beredskapsarbete m.m.Örebro län har därigenom tilldelats av desamlade medlen för dessa åtgärder. länsandel av rikets yrkesverksamma befolkning är ca3 %.Jag förutsätter att arbetsmarknadsstyrelsenkommer att pröva de behov som föreligger i Örebrolän vid fördelningen av de extra resurser somriksdagen kan komma att anvisa efter förslag avregeringen.Anf. 65 ():Fru talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsministern för svaret på mininterpellation.Jag vill också säga att jag är delvis nöjd med svaret,eftersom arbetsmarknadsministern delar minuppfattning att sysselsättningssituationen iKarlskoga är ytterst besvärande och eftersomarbetsmarknadsministern är beredd att vidta vissaåtgärder för att bemästra situationen.Men min fråga var om arbetsmarknadsministernvar beredd att vidta några extra åtgärder för attskapa ökad och mer långvarig sysselsättning iKarlskoga.Då hänvisar arbetsmarknadsministern tillregeringens framlagda proposition om denekonomisk- politiska inriktningen och de åtgärdersom man från regeringens sida menar skall leda tillökad tillväxt.Jag måste säga att jag inte tror att den inriktningsom regeringen angivit kommer att leda tillekonomisk stabilitet och ökad tillväxt.Att gödsla med generella skattesänkningar ochavgiftsminskningar för företag och kapitalägare påbekostnad av vanliga människors vardagsuppehälleskapar enbart större klyftor och ökade orättvisor ivårt samhälle. Att dra in köpkraften för löntagarnaoch deras familjer skapar inte ökad efterfrågan ochmer sysselsättning i industrin.När det gäller tillverkningen i form avförsvarsbeställningar vid Swedish Ordnancesanläggningar i , så är detta inte ettlönsamhetsproblem utan ett långsiktigtstrukturproblem. För när det är fråga omförsvarsmateriel är situationen praktiskt taget lika ialla länder. Man satsar på högteknologiskutrustning och mindre volymer.Eftersom staten är den största beställaren avförsvarsmateriel, har staten också ett större ansvarnär det gäller att medverka i denstrukturomvandling som måste till i änvad man kanske kan begära när det gällerstrukturomvandling i andra branscher.Jag har under mina år här i många gångerfått intrycket att engagerat sigmycket starkt när det gällerarbetsmarknadspolitiken och också varit mycketkritisk och gått till hårda angrepp på densysselsättningspolitik som socialdemokraterna harsignerat.Men jag skulle vilja ge den nyearbetsmarknadsministern ett råd: Ta efter densocialdemokratiska sysselsättningspolitiken! Förnär orter och regioner var inne i strukturkriserliknande den Karlskogaregionen står inför, dåangav vi lösningar.Det kunde gälla varvskrisen i ellerUddevalla. Det kunde gälla gruv- och stålkrisen iBergslagen och på andra orter. Vi satsade på attlösa problemen genom paketlösningar. Mansatsade på att tidigarelägga framtida beställningar.Det satsades också på utbildning ochberedskapsarbeten, och man tog initiativ till attskaffa annan och mer stadigvarande sysselsättningtill krisorterna.Gör en sådan paketlösning för Karlskogaregionen!Arbetsmarknadsministern kan medverka genomtidigareläggning av kommandeförsvarsbeställningar, genom att stimulera företagatt satsa på nya arbetstillfällen i ochockså genom att se till att Swedish Ordnance tar sittansvar i en strukturomvandling.Jag vet att de anställda och kommunen samtlänsmyndigheterna kommer att göra allt de kan föratt medverka i en sådan paketlösning. Gör man ensådan lösning som jag här har nämnt, då kommermänniskorna i regionen att återfå framtidstron.Jag vill inte förringa vare sig de insatser som gjortsav den socialdemokratiska regeringen tidigare ellerde insatser som arbetsmarknadsministern nuaviserat. Men eftersom situationen är värre äntidigare genom att Swedish Ordnance nu varslat800 personer om avsked vid anläggningen iKarlskoga, är åtgärderna otillräckliga.Arbetsmarknadsministern nämnde här i sitt svar attexempelvis Finvik ABs etablering beräknas kunnage ett stort tillskott av nya arbetstillfällen. Jag hardagsaktuella siffror. Företaget, som heterKabelvision, efter fusion och uppköp, har 90anställda, och verkar det som om man såsmåningom skall kunna komma upp till ca 150anställda.Med tanke på de 800 personer som kommer attfriställas från Swedish Ordnances anläggning, plusca 600 varslade anställda i andra företag i regionen,förutom de 989 som går utan arbete, är deinsatser som gjorts otillräckliga.I är situationen att av denarbetssökande ungdomen inte kan få fast arbete. Pågrund av tidigare friställningar och på grund avbl. a. äldreavgångar kommer inte en enda anställdvid Swedish Ordnances anläggningar att gå ipension som ålderspensionär under den närmastefemårsperioden.Jag delar arbetsmarknadsministerns uppfattning attbeslut angående de arbetsmarknadspolitiskaresurserna skall fattas så nära den lokalaarbetsmarknaden som möjligt.Men då vill jag ge arbetsmarknadsministern ett rådtill, eftersom han nämnde de 700 miljoner somtilldelats län under innevarande budgetår.Lås inte dessa medel med hårda anvisningar om vadde skall användas till! Av dessa 700 miljoner finnsdet enbart någon miljon som kan användas på vadman kan kalla otraditionellt sätt -- på nya ochotraditionella områden. Nästan alla miljonernaskall enligt anvisningarna gå till vad man kan kallatraditionell utbildning.Ändra reglerna nästa gång regeringen anslår medeltill arbetsmarknadspolitiska insatser! Då kommerman att kunna göra betydligt bättre insatser än vadman får göra i dag.Anf. 66 ():Fru talman! Arbetsmarknadsstrukturen iKarlskoga är sådan att beroendet av ett företag ärstort, och det dominerar sysselsättningsläget.Utvecklingen vid Swedish Ordnance, tidigareBofors AB, är av stor betydelse för hela Karlskogakommun, och framtiden för Swedish Ordnance ärtyvärr mycket dyster. Hela Swedish Ordnancesframtid hänger på om riksdag vill behållanågon egen försvarsindustri i landet.Det är, såvitt jag förstår, en enig riksdag som sägeratt skall ha ett försvar. Då inställer sigföljdfrågan om vi själva skall tillverka någon del avmaterielen eller om vi skall köpa allt från andraländer. Skall vi exempelvis utifrån köpaammunition till våra vapen? Kan vi hitta någotvälvilligt säljarland om vi skulle befinna oss i enkrigssituation? Det är den första fråga som måstebesvaras innan man kräver att Swedish Ordnanceskall behålla alla anställda.För min del är jag helt övertygad om att börförsöka behålla en försvarsindustri.Nästa problem är att den industrin inte lever undersamma marknadsekonomiska betingelser somandra företag. Den är tvärtom helt styrd avpolitiska beslut. Det finns bara en kund i ,nämligen försvaret. Och utländska kunder skallförst godkännas av krigsmaterielinspektionen,ytterst . är det omöjligt attupprätthålla en kompetens på den nödvändiganivån i industrin om produktionen blir för liten ellerrent av ingen alls.Att krigsriskerna, främst i , har minskatgläder naturligtvis oss alla, och självfallet är detviktigast att få behålla freden. Men jag tror inte attdet inom överskådlig framtid innebär att ländernaöver lag avvecklar sitt försvar.Jag instämmer alltså till fullo i för framtid. Det är dock intressantatt konstatera att bekymmer förKarlskoga är tämligen nyvaknat. I varje fall kominga uttalanden av före valet i årom att läget var alarmerande på något sätt.Tvärtom var enligt socialdemokraterna på väg uppåt; arbetslöshetskurvorna hadeplanat ut.Men den verkliga bilden är en annan.Arbetsmarknadsläget för har varitbekymmersamt . Det är ett bekymmer somaccelererat i samband med lågkonjunkturen, menfrämst genom strukturförändringarna inomförsvaret och försvarsindustrin. Problemet är alltsåinte nytt, men det har förvärrats det senaste året.Från sida har vi väckt riksdagsmotionerom Karlskogaregionen , utan att bliuppmärksammade av dåvarande regering ellerdåvarande regeringsparti här i . Jag harunder den allmänna motionstiden, under alla årsedan 1986, väckt motioner där jag påtalat denolyckliga utvecklingen i . Men först ,när socialdemokraterna har raserat Sverigesekonomi och drivit upp arbetslösheten, har HåkanStrömberg kommit att reagera. Det är bra attHåkan har vaknat, och han ärvälkommen att hjälpa till med problemen iKarlskoga.Anf. 67 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! finns öppetarbetslösa i , och är föremål förolika åtgärder. Men till detta kommer, som härmycket riktigt har påpekats, ett stort antal varsel.Flertalet av de varslen har vi anledning att ta på fulltallvar. Det gör att jag känner starkt meddenna utsatta region.Regeringen och dess medhjälpare skallnaturligtvis fortsätta att se över vad man kan görapå tjänsteföretagsområdet. Kommer detregionalpolitiska ärenden av större storlek somskall beslutas på regeringsnivå och är objektenhållbara, skall de bedömas positivt. Det behövs.Däremot anser jag att tar i litetgrand när han underkänner regeringens åtgärder.De åtgärder som har vidtagits syftar till att geframtidstro i småföretagssamheten. Just Karlskogaär en ort som skulle må mycket bra om ett antalsmåföretag började blomma. Att vara nästan heltberoende av ett enda stort företag är en rätt farligsituation i dagens föränderliga värld.Det kan kännas litet konstigt att lindrabeskattningen på kapitalbeskattningsområdet.Men i och med att har avreglerat valutan såatt det är fritt fram över alla gränser och i och medECU-anslutningen och det EG-samarbete som nusnabbt växer fram, måste vidta denna typav åtgärder, om det inte skall ske sådant som händeunder , nämligen att stora mängdersvenskt kapital går ut ur landet och bara en litenrännil av utländskt kapital går tillbaka. Jag nämndetidigare här att 100 miljarder försvann ut urlandet medan 10 miljarder kom in ilandet. Om det genom regeringens åtgärder iframtiden blir så, att svenskt kapital i högutsträckning investeras hemma, och blirintressant även för utländskt kapital, får vi snabbten bättre företagsamhet och därmed ett merarobust näringsliv.Vi har nog litet till mans anledning att tänka positivtpå de långsiktiga åtgärder regeringen vidtar. Menjag är väl medveten om att det tar sin lilla tid innande långsiktiga åtgärderna verkar. Därför måste manpå olika sätt hålla god kontakt och i det kortaperspektivet vara uppmärksam på en region somKarlskogaregionen.Anf. 68 ():Fru talman! Jag är självfallet överens medarbetsmarknadsmarknadsministern om att det taren innan insatser som skall verka på lång siktger effekt. Jag skulle vilja gearbetsmarknadsministern ett ytterligare råd. Taggärna kontakt med de regionala myndigheterna närdet gäller arbetsmarknadssituationen i län!Där finns ett stort kunnande, och det finns framförallt ett stort kunnande bland de anställda i Bofors.Det är kanske ett av de företag i som hardet största kunnandet när det gäller denteknologiska utvecklingen.Börje säger att jag tar i när jag uttalarmin misstro mot den ekonomiska politik somregeringen har anvisat. Men jag tror faktiskt inte påden politiken. Jag tror inte att generellasubventioner och skattesänkningar även för demsom inte behöver det skulle skapa stora insatser.Det är ändå någon i andra ändan som betalar detta,och det är de vanliga löntagarnas privatekonomisom raseras, och då minskar man också köpkraften.Jag vill sedan till säga att hon börtala litet tystare om raserad ekonomi. Närsocialdemokraterna tog över efter sex borgerliga årvar det 90 miljarder i budgetunderskott, ochfortfarande betalar vi 60 miljarder i räntor på lånfrån den borgerliga tiden. Vänta åtminstone någramånader med att tala om en socialdemokratiskraserad ekonomi! Vi vill först se resultaten fråndenna regering, och därefter kan vi diskutera dessafrågor.Anf. 69 ():Fru talman! När det gäller frågan om raseradekonomi vill jag gärna svara . Detär väl alldeles uppenbart och tydliggjort, och dettror jag att hela svenska folket har mycket klart försig, att socialdemokraterna lämnade efter sig ettstort svart hål inom ekonomin.