prot · GE0983 · 1991-03-21 00:00:00 — Därför är det inteförvånande att moderata samlingspartiet igenhar motioner och reservationer som går ut på atthela samhällsstödet till de allmännasamlingslokalerna skall avvecklas.Vad jag däremot tycker är mer förvånande är attsocialdemokraterna, som i alla fall säger sig vara ettfolkrörelseparti, inte heller kan ställa upp på demycket rimliga kraven att ge kompensation för denhöjda byggmomsen, att stimulera samutnyttjande,att indexreglera handikappanpassningsbidraget.Det gör mig, måste jag säga, djupt besviken. Omman kallar sig för ett folkrörelseparti, måste manockså vara beredd att visa det i praktisk handling,och det tycker jag inte att socialdemokraterna hargjort i det här fallet.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna 2, 3 och 4 i bostadsutskottetsbetänkande nr 11.Anf. 130 ()replik:Herr talman! Jag håller med omatt det är viktigt att det finns samlingslokaler runtom i vårt land. Om det är vi givetvis ense. Men jagär något tveksam till den analys som ElvingAndersson gör, att demokratins grundvalar står ochfaller med tillgången på samlingslokaler ute ilandet. Det är kanske att dra kosekvenserna litetväl långt.Elving nämnde också att mångasamlingslokaler byggdes när folkrörelserna växtefram i vårt land. Då kan man verkligen ställafrågan: Hur kommer det sig att det var i närdet inte fanns statliga subventioner till vare sigfolkrörelser eller samlingslokaler somfolkrörelserna växte sig starka och samlade storaskaror? , när det är en kris iFolkrörelsesverige, har vi subventioner i storutsträckning.Jag tror inte att vare sig demokrati eller folkrörelseeller samlingslokaler hänger på statligasubventioner. Andra faktorer är säkert minst likaviktiga. Det kanske är djärvt att inte anse att mankan dela ut skattebetalarnas pengar tillsamlingslokaler och annat. Det är möjligt att det ärlättare att i kammaren plädera för den egnaorganisationens behov av subventioner även ifortsättningen.Anf. 131 () replik:Herr talman! Jag sade inte att de demokratiskagrundvalarna står och faller med de allmännasamlingslokalerna, men jag sade att folkrörelsernaoch föreningslivet i vårt land är demokratinsryggrad. Folkrörelserna och föreningslivet bär uppdemokratin. Det är där vi skolar nya människor idemokratins arbetsmetoder. Och för attföreningslivet skall kunna verka, blomstra ochutvecklas behövs goda samlingslokaler.Sedan vill jag inte gå så långt som BertilDanielsson, när han säger att folkrörelserna är ikris, men visst har många folkrörelser problem.Om vi är överens om värdet av aktiva fungerandefolkrörelser, borde vi dra en annan slutsats än BertilDanielsson gör, nämligen att vi skall stötta ochhjälpa folkrörelserna att återigen engageramänniskor i sitt arbete, inte minst ungdomar, attkunna erbjuda ett alternativ till videokultur ochannat. Det gör vi ju inte genom att ta bort ellerminska anslagen.Vi har åstadkommit attfolkrörelserna får stöd, och då skall vi inte raseradet. Eller menar att borttagandetav anslaget till de allmänna samlingslokalerna baraär början på den moderata attacken motföreningslivet och folkrörelserna? Skall anslagen till studieförbunden,bidragen till idrottsrörelsen, lokalt aktivitetsstödosv. tas bort efter hand? Är det detta som ärmoderaternas recept för att lösa folkrörelsekrisen?Låt mig säga att jag betvivlar mycket starkt dentypen av medicin.Anf. 132 ()replik:Herr talman! Jag håller med omatt det är viktigt att ungdomar och äldre, alla ochenvar som så vill, engagerar sig i folkrörelserna. Viskall engagera och inte subventionera framfolkrörelserna.Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag vet inte vad harför erfarenheter av och bakgrund ifolkrörelsearbete. Låt mig bara säga att jag tror attdet är annorlunda när det gäller att engageraungdomar i föreningsliv än det var dåBertil kanske deltog i ungdomsarbete iföreningar. Samhället har faktiskt förändrats underde senaste årtiondena. Ungdomen ställer andrakrav, det finns ett annat kultur- och fritidsutbud,osv. Detta möter man inte genom att primärt sänkaanslaget. Det är definitivt inte rätt väg att gå.Sedan är jag den förste att hålla med om att det ärinte bara anslag och pengar det handlar om. Detkrävs många andra åtgärder, men det krävs i dagenssamhälle också ekonomiska resurser förfolkrörelseorganisationerna, för föreningslivet ochinte minst för samlingslokalorganisationerna.Anf. 134 ():Herr talman! Ramarna är faktiskt väldigt knappaför alla de angelägna progjekt som finns och somsöker samlingslokalstöd eller kulturlokalstöd. Jaghåller helt med , när hanbeskriver hur viktigt det är att det finnsgemensamhetslokaler och att det ges stöd till dessa.Jag håller också med om att det är oerhört viktigtför demokratins utveckling att dessagemensamhetsutrymmen finns, både på landet ochi staden.Däremot håller jag inte med de föregåendetalarna om att det här bara är gammal skåpmat.Betänkandet innehåller faktiskt en nyhet,åtminstone en nygammal bit, nämligen stödet tillicke statliga lokallokaler, vilket delvis kan ses somen parallell till stödet till allmänna samlingslokaler.Jag har hört många som har omvittnat atttacksamheten är stor mot jultomtarna i boverketssamlingslokalsdelegation för allt stöd som de på dethär viset kan bidra med, även om det många gångerär ganska små summor. Bara att man ger enuppmuntran genom att sprida pengarna på ganskamånga uppfattas mycket positivt.En del extra resurser kan åstadkommas genomatt öka samnyttjandet av lokaler. Däremot tror jagatt överdriver möjligheten att sparamiljoner genom en våldsam ökning av dets.k. samnyttjandet.I reservation 2 är och enseom en praktisk och mycket enkel lösning på det härproblemet. Vi drar parallellen till byggandet avpermanenta bostäder, som i sitt subventionssystemnu får en kompensation för den höjda byggmomssom är beslutad av . Det är ganskasjälvklart att man måste se bostäder ochgemensamhetslokaler som delar av en helhet, därbägge behövs. Staten bör alltså kunna ge sammakompensation när man höjer den statliga momsenpå byggande. Det är orimligt att så mycket som 10av 50 miljoner går tillbaka till staten -- bidragen gåralltså tillbaka till staten som skatt.Vårt förslag är att höjningen av byggmomsen, dvs.5 miljoner, skall kompenseras. Det är detsammasom att man höjer ramen med 5 miljoner för nästabudgetår. Vi har också i reservationen pekat på attden summan är försvinnande liten i förhållande tilldet anslag som är avsatt för statlig investeringsfondför kompensation för höjningen av byggmomsen.Det anslaget är 5,5 miljarder, och ingen vet om detbeloppet stämmer. Därför hadesocialdemokraterna i mycket väl kunnatgå med på detta förslag, eftersom det inte kanpekas på att man skulle behöva plocka fram någranya pengar eller bli osams med regeringen och meddenna lösning.Jag vill slutligen yrka bifall till de reservationer därvänsterpartiet är med, och särskilt till reservation 2,där denna lösning tas upp.Anf. 135 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas anslagtill samlingslokaler. Jag vill börja med att yrka bifalltill reservation 3 och till reservation 4, även om viinte i betänkandet har undertecknat den senare.Jag tog intryck av inlägg vadgäller indexering av stödet förhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler.Vi har den principen att vi i stort sett alltid stöderden handikappanpassning som krävs i helasamhället. Här har, som säger,skett en urholkning.Däremot har vi en något annorlunda inställning äncentern och till allmännasamlingslokaler. Vi sticker ut hakan litet grand, förvi menar att det finns fullt av samlingslokaler i dettaland. Det är bara det att vi är så oerhört dåliga påatt utnyttja dem. En bråkdel av de 20 miljoner somvi skulle kunna minska samlingslokalstödet medskulle kunna användas till ett vaktmästarstöd.Problemet är ofta att det inte finns vaktmästaremed nyckel som vanliga vardagkvällar kan visa uppen grupp var den kan gå in och ha möte. Det är oftaden typen av svårigheter som små föreningar ochgrupper stöter på i samhället.Jag känner väl till detta, för vi i degröna har jobbat som ny folkrörelse under 80-talet.Vi har ständigt stött på detta problem, att hittavaktmästaren, hitta nyckeln osv. De problemenlöser man mycket billigare genom någon typ avvaktmästarstöd.Detta är inte något som vi framför i någon motion,men jag vill ändå ta upp det här i debatten. Dettakan vara effektivare än att bygga denena samlingslokalen efter den andra för ständigtnya behov. Vi är övertygade om att det finnsmängder av lokaler som som denna stårganska tomma. Vi kan börja med denna lokal -- vikan gå ut i . Vi kan gå vidare ut iStockholm. Jag vet att t.ex. Hamburgerbryggerietär mycket väl använt i , för att ta ettexempel som många känner till. Ute ibostadsområdena finns det bordtennislokaler nerei källare som är näst intill bortglömda, som medlitet färg och engagemang från lokala föreningarssida kan piffas upp och användas mycket bättre.Naturligtvis är det trevligt att pytsa ut pengar, menvi ser detta som en del av en ganska stram budget.Miljöpartiet de gröna tänker fortsätta att ta ansvarför sitt budgetförslag, och detta är en del av det.Får jag avsluta med att säga något om det särskildayttrandet om Ystads teater. finnsdet möjlighet att med 25 miljoner ge stöd till ickestatliga kulturlokaler. Vi har här en fantastisktintressant landsortsteater, Ystads teater, som fyller100 år och är i stort behov av renovering. Detta ärett bra exempel på vart en del av dessa pengarskulle kunna anvisas. är det inte vi i riksdagensom anvisar dessa pengar, och vi i hardärför bara avgett ett särskilt yttrande. Jag vill fråntalarstolen understryka hur fint det vore om man iden delegation som anvisar pengar till icke statligakulturlokaler skulle kunna ha Ystads teater iåtanke. Detta går tillbaka på en folkpartimotion,som vi har all sympati för.Anf. 136 () replik:Herr talman! Låt mig först tacka för miljöpartietsstöd när det gäller indexering av handikappstödet.Vi skall kanske inte dra i gång någon lång debatt ikammaren . Låt mig ändåkonstatera att problemet med de allmännasamlingslokalerna inte är ett vaktmästarproblem.Jag tyckte att det framgick ganska tydligt när KjellDahlström beskrev de lokaler som tydligen bl.a.miljöpartiet har utnyttjat. Det gälldebordtennislokaler och andra gemensamhetslokaleri bostadsområden, som jag antar administreras ochsköts av bostadsföretag m.fl. Det är det som ärskillnaden mellan den typen av lokaler och deallmänna samlingslokalerna, som drivs avsamlingslokalföreningar. Om man har beställt enlokal för att ha en aktivitet i en bygdegård, i Folketshus eller i ett ordenshus, fungerar det också medvaktmästare i de allra flesta fallen, det är jagövertygad om. Det är det som är styrkan med deallmänna samlingslokalerna till skillnad frånspeciallokaler, som egentligen är avsedda för andraändamål men som kan utnyttjas som allmännasamlingslokaler. Jag kan hålla med om att det är braom de utnyttjas. Men det är ofta då man stöter påproblem med att det inte fungerar. Låt oss i ställetmedverka till att omvandla en del av dessa lokalertill föreningslokaler, allmänna samlingslokaler.Anf. 137 HANS ():Herr talman! Det är trots allt ett förhållandevisbetydande anslag som går till samlingslokaler m.m.som tas upp i detta ärende. Tydligen är det så stortatt och hans parti anser att demåste agera och mycket kraftfullt föratt helt avveckla det, även om det skall ske stegvis.Jag tycker att ger en felaktigbeskrivning av behovet av samlingslokaler och avderas utnyttjande. Jag kan när det gällerangelägenhetsgraden av detta i allt väsentligtansluta mig till vad m.fl. har sagthär. Det säger vi också i utskottsutlåtandet. Det ärinte alls om detta striden står. Vi tycker också attlokalerna har en mycket stor betydelse förföreningslivet.Jag vill möjligtvis tillägga ytterligare en sak ipolemik med . Jag tror inte attBertil riktigt har förstått det nyakonkurrensläget som tär på hela detta område idag.Det är bara ett enda skäl som utskottet har, och detär ekonomin. Då kan man säga att det inte skullebehöva vara så svårt med ett så litet belopp som detsom här har nämnts, 5 miljoner. Denprejudicerande betydelse det har, när man kommermed en rad av småbidrag. I grund och botten rördet sig om något mer än 5 miljoner. Detta problemär betydligt större. Jag tycker att det är attsnedvrida diskussionen om man tar upp en stor stridom de 5 miljonerna.Elving och har ju i sinmotion mycket väl belyst hur stora behoven är. Jagkan inte säga mera om den motionen än att jagräknar med och för egen del hoppas att deåterkommer med den. I det läget bör dock BertilDanielssons parti inte ha alltför stort inflytande häri , för då kommer det inte att gå särskiltbra för motionen. Man undrar hur förslaget från eneventuell borgerlig regering skulle se ut, medhänsyn till de så helt divergerande åsikter somBertil och har.Jag yrkar avslag på reservation nr 1. Jag har ocksåtillräckligt motiverat avslagsyrkandet påreservation nr 2.Vad sedan gäller reservation nr 3, som rörsamnyttjande, tycker jag att det är bra att det härhar kommit frejdiga uttalanden ifrån imiljöpartiet, men jag tror tyvärr att han, som hankanske själv antytt, överdriver möjligheterna. Dethindrar dock inte att han och andra går ut och görförsök att förbättra situationen. Det finns mångamöjligheter till frivilligt arbete även på det härområdet.I övrigt gjordes ett tillkännagivande tillregeringen om samnyttjande liksom också ettuttalande om prioritering av bidragsgivning i dettaavseende. Det pågår nu ett beredningsarbete inomregeringskansliet, och vi förutsätter att det kommerett hyggligt förslag. Detta bör på sedvanligt sättavvaktas. I det läget finns det inte behov av att göraett nytt tillkännagivande. Utskottets mening står jufast.Slutligen vill i reservation nr 4indexuppräkna stödet till handikappanpassning avallmänna samlingslokaler. Härtill kommer attmaximibeloppet enligt de regler som gäller kanöverskridas, om det finns särskilda skäl härför.Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall tillutskottets hemställan.Anf. 138 ()replik:Herr talman! Jag noterar att av våra ståndpunker var ganska hovsam, ochi och med detta har väl debatten återförts till dennivå där den hör hemma.Ibland får man det intrycket när dessa frågordiskuteras att de statliga subventionerna är enöverlevnadsfråga för de berörda organisationerna.Jag tror inte att det är så. Jag tror att det finns enbetydande styrka i de organisationer som driver ochutnyttjar samlingslokaler runt om i landet. Skulledet vara så att 75 milj.kr. i statligt bidrag är enöverlevnadsfråga, vore läget betydligt allvarligareän vad jag tror att det verkligen är.Det är vidare min uppfattning, Hans GöranFranck, att 75 milj.kr. i anslag till samlingslokalerinte är en fråga som avgör en borgerlig regeringstillblivelse eller inte.Anf. 139 () replik:Herr talman! Beträffande de 5 milj.kr. ytterligaresom krävs i reservation 2 säger summan inte i sig är särskilt avskräckande menatt den kan få en principiell betydelse. Jag menaratt den princip som denna bidragsökning kan byggapå redan är antagen av . Man harkonstaterat att den höjda byggmomsen slår så hårtpå bostadssidan att man där inför ett särskiltinvesteringsbidrag för att kompensera höjningen.Det är denna princip som vi tycker att det finnsanledning att tillämpa på det angelägna områdesom de allmänna samlingslokalerna utgör.Principen är alltså redan knäsatt. Eftersom det,, inte handlar om några särskiltstora pengar, vore det väl lämpligt att bifallareservation 2. Det skulle vara ganska positivt.Jag tycker vidare att har ennågot underlig kommentar till motionen från ÅkeWictorsson, och mig. Hanhoppas att motionen kommer igen. Det är i och försig en trevlig uppmaning, men jag vet inte hur manskall tolka den. Vill bostadsutskottets majoritet fåen chans att avslå den ytterligare en gång, eller nästa gång bifalla den? Om det förstaalternativet gäller, finns det ingen anledning attåterkomma. Gäller det andra, är det lika bra attbifalla motionen redan i dag.Utskottet och talar mycketvackert om betydelsen av de allmännasamlingslokalerna, om hur värdefulla de är osv. Detkan jag fullt ut hålla med om. Men när det gäller attbygga och upprusta ändamålsenliga allmännasamlingslokaler räcker det inte med vackra ord ochglada tillrop, utan det behövs pengar, Hans GöranFranck.Anf. 140 HANS ()replik:Herr talman! Jag vill citera vad som står iutskottsbetänkandet:''Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna'' -- dvs. och -- ''om de allmänna samlingslokalernasbetydelse för föreningslivet. I det rådandeekonomiska läget kan också i och för sig angelägnaändamål emellertid få stå tillbaka. ''Utskottet delar alltså motionärernas uppfattningatt det här är angeläget. Men det är ju inte baradetta yrkande som har fått stå tillbaka på grund avdet rådande ekonomiska läget, utan det är, somElving vet, en mycket lång rad avyrkanden som har fått stå tillbaka, både stora ochsmå.När jag då säger att jag inte bara räknar med utanockså för egen del hoppas på att ni återkommer ärdet därför att jag tycker att ni har presenteratsituationen för olika folkrörelselokaler på ettviktigt och angeläget sätt. Den här frågan bör alltsåprövas på nytt när man kommer i ett bättreekonomiskt läge. Då borde det enligt min egenmening finnas andra förutsättningar. Det varinnebörden i mitt anförande.Till vill jag bara säga att vi ju nui dag talar bara om samlingslokaler, men tyvärrkommer liknande resonemang som de som BertilDanielsson för om bidragsgivningen tillsamlingslokaler igen i en rad andra sammanhangvad gäller bidragsgivning, som i vissa fall är mycketangelägen, i andra fall har något lägreangelägenhetsgrad. Det är när man lägger ihop allade här neddragningarna och avvecklingarna somman får en bild som måste vara särskilt besvärandeinte minst för m.fl.Anf. 141 ():Herr talman! Regeringen föreslår att en ram förbeslut om stöd till vissa icke-statliga kulturlokalerom 25 milj.kr. fastställs för /92 ochatt ett förslagsanslag om 25 milj.kr. anvisas församma period.I liberalernas Skånemotion för år1990/91 aktualiseras den nu behandladestödgivningen. I vår motion Bo249 föreslåsriksdagen som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till renovering avYstads teater.Ystad är en av de städer utanförstorstadsregionerna som har den starkasteteatertraditionen i . hargästspel av dramatiska och lyriska ensembler ochdanstrupper utgjort ett värdefullt och uppskattatbidrag till kulturlivet inte bara i utan i helasydöstra . Det framgår inte minst avbesökssiffrorna för Ystads Teater. uppgickantalet teaterbesökare i till drygt 20 000,vilket innebär att praktiskt taget varje ystadsbo,eller var fjärde invånare i regionen, gick på teateren gång om året.Ett av skälen till det stora teaterintresset är attYstad har en egenteaterbyggnad, av många ansedd som den bästbevarade svenska teatern från 1800-talet slut.Denna uppfattning styrks dels av det faktum att denfått tjäna som tidstrogen miljö i både film- ochteatersammanhang, dels av att den har förklaratssom byggnadsminne av riksantikvarien.Flitigt nyttjande och otidsenliga installationer hargjort att Ystads Teater nu är i behov av en ordentliginre upprustning. Styrelsen för teatern har därför iseptember 1985 vänt sig tillutbildningsdepartementet med en framställning ombidrag till denna upprustning, somkostnadsberäknats till 30 milj.kr. Sammaframställning har gjorts till Ystads kommun samttill stiftelser och näringsliv.Utbildningsdepartmentet har överlämnat ärendettill för handläggning och beslut enligt nugällande förordning.Med hänsyn till att målsättningen är att den inrerenoveringen skall vara avslutad och teatern kunnaåterinvigas i samband med 100-årsjubileet ifebruari 1994 är det angeläget att handläggningenpåskyndas och teatern får ett positivt besked såsnart som möjligt. Kulturministern har i enfrågedebatt verifierat att Ystads Teater tillhör denkategori som kan komma i fråga för statsbidrag.Beslut om bidrag skall fattas avboverket inom ramen för anslaget förinvesteringsbidrag till vissa icke-statligakulturlokaler. har beslutat attriksdagen och regeringen inte bör genom uttalandeeller på annat sätt påverka beslut ifrågan.Folkpartiet liberalerna instämmer i dennabedömning, och därför har vi inte lämnat någonreservation. Men för att understryka hur viktigt vitycker det är att Ystads Teater så snart som möjligtfår statsbidrag till renovering, har vi lämnat ettsärskilt yttrande i frågan.Till sist vill jag, fru talman, konstatera att YstadsTeater är ett utmärkt exempel på en byggnad förvilken bidrag kan utgå enligt förordningen om stödtill vissa icke-statliga kulturlokaler, och jag hoppasatt bidrag kan lämnas i så god tid, att teatern står inyrenoverat skick vid 100-årsjubileet år 1994.Anf. 142 HANS ()replik:Fru talman! I mitt tidigare inlägg hade jag tänktsäga några ord om den fråga som togs upp,Ystads Teater. Som sadeankommer det på delegation omsamlingslokaler att besluta i denna sak. Folkpartiethar inte heller lämnat någon reservation.För egen del vill jag gärna säga att jag har tagit delav materialet om Ystads Teater. Jag tycker i likhetmed att denna fråga är angelägenför Ystads Teater. Jag hoppas att det blir en positivprövning av ärendet, men det ankommer som sagtpå att avgöra utan något beslut iriksdagen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Offentlighet, integritet och betänkande1990/91:KU11 Offentlighet, integritet och ADB.Anf. 143 ():Fru talman! Det här betänkandet från KU omoffentlighet, integritet och ADB visar att det även idet här avseendet finns en skiljelinje i svenskpolitik. Å ena sidan står de som vill värna omensilda människors integritet, de som sättermänniskorna i centrum. Dit vågar jag, fru talman,räkna moderata samlingspartiet och mig själv. Åden andra står de som inte vill förstå människorsoro för hur Storebror fortsätter att breda ut sig ivårt samhälle, Storebror i det här fallet i form avstora centrala myndighetsregister, dataregister därenskilda människors liv kartläggs. På den sidan villjag påstå att socialdemokraterna och står.Vi får inte glömma bort bakgrunden till detbetänkande som vi diskuterar. Betänkandet harvuxit fram ur data- och offentligthetskommitténsarbete. Vi fick vänta på en proposition, somslutligen kom i alla fall. I propositionen sägsfaktiskt att offentlighetsprincipen behöver stärkasoch att integritetsskyddet för uppgifter ipersonregistren också behöver stärkas.Man får naturligtvis vissa förhoppningar eftersådana uttalanden från ett ansvarigt statsråd,formulerade i en proposition. Men jag måste ändåsäga, fru talman, att trots många vackra ord delsfrån statsrådet i propositionen, dels frånutskottsmajoriteten, så är det konkreta resultatetav arbetet svagt. Det här betänkandet och detbeslut som vi står inför innebär egentligen inte pånågon avgörande punkt att vi uppnått någranödvändiga förändringar i dessa frågor. Jag påstårmot den bakgrunden att inget annat land har såmycket information samlad i dataregister som vihar i . Inget annat land tillåter samkörningav dataregister i samma omfattning som vi gör i vårtland. Inget annat land, fru talman, harregistersystem om enskilda människor som är sålättillgängliga som de svenska. Myndigheternafortsätter glatt att sälja. Därför är majoritetensställningstagande beträffande de centrala frågornai det här betänkandet -- jag tänker framför allt påanvändningen av personnummer och påmyndigheternas försäljning av personuppgifter --en besvikelse.Några ord därför om myndigheternas försäljningav personnummer, som vi dessutom behandlar i enreservation från och . Somjag sade fick man vissa förhoppningar när man lästedet ansvariga statsrådets synpunkter. Ipropositionen sades faktiskt att myndigheternasförsäljning av personuppgifter måste ''reduceras tillsina rätta proportioner''. Den utgångspunkten ärfaktiskt inte bra för den som i verkligheten villstärka den enskildes integritet i dessa avseenden.Utskottsmajoriteten har hamnat på samma linje.Det är en läpparnas bekännelse när det gällerförsäljning av datauppgifter.