prot · GE0983 · 1991-03-21 00:00:00 — Han sade att hanville att de andra oppositionspartierna skulle följasamma linje. Den linjen, som innebär att man baraskall uttrycka något slags förhoppning om attKarlskronaanstalten inte skall läggas ned, kan vimoderater inte följa. Det är därför som vi harskrivit en mycket bestämd reservation om dettaärende.Anf. 97 ():Herr talman! Jag beklagar att inteuppfattat att jag i mitt huvudanförande stödde denreservationen. Debattreglerna är så utformade,, att jag måste uttrycka mig på dettasätt när jag talar till resten av oppositionen. Om jaginte använder min replikrätt på rätt sätt blir jagavbruten. Jag utgår från att vi skall kunna enas omatt Karlskronaanstalten blir kvar. Det enklastesättet är naturligtvis att stödja reservationen somJerry skrivit.Anf. 98 ():Herr talman! Jag tackar för det stödet, KristerSkånberg. Jag hade inte uppfattat det på det sättet.Då gäller det jag sade de övrigaoppositionspartierna i salen.Överläggningen var härmed avslutad.Beslut om uppskjuten votering avkvällsärendenPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas i ett sammanhang i början avarbetsplenum onsdagen den 27 mars.BeslutMom. 1 (utvärdering av kriminalvårdsreformen)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot106 för reservation 1 av m.fl.Mom. 3 (humanisering av kriminalvården)Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot12 för reservation 2 av grund av fel på rösträkningsanläggningenavbröts voteringen efter detta moment.Beslut om samlad voteringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att det avbrutna ärendet samt deärenden som hunnit debatteras färdigt underåterstoden av dagens sammanträde skulle företastill avgörande vid början av arbetsplenumonsdagen den 27 mars.10 § betänkande1990/91:JuU10 Böter.Anf. 99 ():Herr talman! skall vi, ,diskutera påföljdsfrågor, och då främst böter. Detär naturligtvis lockande att i ett sådantsammanhang försöka göra en något bredare analysav påföljdssystemet och den utformning det har fåtti relation till dagens typ av gärningsmän. Jag skalldock försöka avstå från det och hålla mig till en avde reservationer vi har lämnat till betänkandet1990/91:JuU10.I reservation 4 tar vi upp åtalsunderlåtelse vidnarkotikabrott. Med den nuvarande ordningen ärdet möjligt att lämna åtalsunderlåtelse vidnarkotikabrott av mindre allvarlig beskaffenhet.Det kan hävdas att denna regel skall vara likartadför alla brott av lägre allvarlighetsgrad.Emellertid menar vi moderater att narkotikabrottetintar en särställning. Det är mer än ett brott motnarkotikastrafflagen, det är också ett socialt brottmot den egna individen. I reservationen har vipekat på att särskilt de som första gången tarbefattning med narkotika bör lagföras och därmedfå insikt i det allvar med vilket samhället ser pådenna brottslighet.Framlidne professorn i socialmedicin, med. visade i sin doktorsavhandling påspridningsmekanismen inomnarkotikahanteringen. Många strategiska beslut idenna kammare när det gäller kampen motnarkotikan har fattats med fynd somgrund. Han menade att varje form av bruk avnarkotika är ett missbruk. Han visade också somden förste forskaren i världen på spridningsschematfrån en missbrukare till en icke-missbrukare. Vireservanter har, som många andra, tagit fasta på drBejerots fynd, och vi menar därför att varje form avmissbruk eller innehav av narkotika skall straffas.Åtalsunderlåtelseinstitutet medverkar aktivt till attsprida uppfattningen att samhället inte ser allvarligtpå små och enstaka innehav. Denna uppfattningstrider mot denna riksdags uppfattning. För någraår sedan t.o.m. straffbelade bruket avnarkotika.Vi har därför i reservationen fört in kravet på attnarkotikabrottslighet inte skall omfattas avmöjligheten att erhålla åtalseftergift. Vi menar attdenna synpunkt bör kunna inarbetas i dennuvarande svenska lagstiftningen och därmedytterligare befästa statsmakternas konsekventa ochoförsonliga kamp mot narkotika.Naturligtvis hade vi inte väntat ossnågot bredare stöd för kraven i reservationen. Vihar dock för avsikt att återkomma, och vi hyserfaktiskt en stark förhoppning om att detta stödkommer att öka -- det är något som jag tycker migförstå av de diskussioner som förs.Vi moderater har undertecknat fem reservationertill detta betänkande. Jag har här berört en av dem.Vi står naturligtvis bakom alla reservationerna menkommer endast att begära votering på reservationnr 4.Anf. 100 ():Herr talman! Vi i liberalerna delar denprincipiella inriktning som kommer till uttryck i denproposition som behandlas i betänkandet,nämligen att bötesstraffets ställning ipåföljdssystemet ytterligare stärks. blirpåföljden böter i av alla lagföringar.I betänkandet behandlas också ett par andra frågorsom snatteri, rapporteftergift ochåtalsunderlåtelse, frågor som vi debatterade senastför ungefär sedan.Vi kan konstatera att snatterierna kostarbutikerna . Ytterst blir detnaturligtvis konsumenterna som får betala. Attsnatterierna förekommer i en sådan omfattning ärskäl nog att beivra dem. Att snatta är ofta ettdebutbrott för ungdomar. Det är därför särskiltviktigt att vi reagerar mot dessa brott, snabbt ochkonsekvent. Just däri ligger den stora fördelen medordningsbot för snatteri. Det behövs ingaytterligare utredningar av den frågan.Folkpartiet liberalerna vänder sig också mot attåtalsunderlåtelse och rapporteftergift blir alltvanligare, rent av regelmässiga för vissa brott. Detmåste vara fel signal, framför allt till ungamänniskor, att lagöverträdelser inte beivras. Vi villdärför ha en återgång till de regler som gällde föreden , med det tillägget att de ändringarsom gjordes om åtalsunderlåtelse för ungalagöverträdare 1989 skall gälla också ifortsättningen.Herr talman! Vi vill dessutom att åtalsunderlåtelseför ungdomar skall villkoras. Det skulleunderstryka att det är allvar om ungdomar får vetaatt det blir åtal om de i fortsättningen inte skötersig.Herr talman! Minsta gemensamma nämnare för dereservationer som liberalerna stårbakom är att det framför allt är för de ungalagöverträdarnas skull som vi vill att samhälletsinsatser skall bli snabbare och mer konsekventa.Därigenom motverkar vi att ungdomar börjarutveckla ett verkligt kriminellt beteende, somsenare är mycket svårt att bryta sig ur.Herr talman! Vi står, som sagt, bakomreservationerna 1, 3 och 5, men jag yrkar bara bifalltill reservation 3.Anf. 101 ():Herr talman! Runt 300 brott begås motsvenska butiker, varuhus, kiosker och annanservicehandel, enligt färsk statistik från statistiskacentralbyrån. Statistiken visar att det har skett enkraftig ökning av de grova brotten, rån med ellerutan skjutvapen. Även mindre allvarligabrottstyper som inbrott och snatterier ökar,åtminstone vad gäller antalet anmälda brott.Snatterier i butiker och varuhus har, enligt sammaSCB-statistik ökat och harpasserat 60 000-strecket för hela landet. De siffrorjag nämner är preliminära. Siffrorna motsvarar ca1 % av handelns omsättning, vilket motsvarar 2,6miljarder kronor.Butikstillgreppen är mest koncentrerade tillstorstadsregionerna. Bara Stockholmsregionensvarar för av samtliga anmälda stölderoch snatterier. Men snatterier och stölderförekommer över hela landet. Allasamhällskategorier stjäl, och i stort sett alla butikeroch varuhus drabbas.Det är ytterst konsumenterna som förlorar påsnatterierna genom att företagen kompenserar sigför förlusterna genom högre priser. Kan mankomma till rätta med stölderna, kan också prisernasänkas.Snatterier är vanliga ungdomsbrott och därmedofta inledning till en brottslig bana. Det gör detextra viktigt att reagera på brottet, för att visa att påbrott följer en samhällsreaktion, att samhället inteaccepterar brottet.I motion om åtgärder för att minskabrottslighet och våld konstateras att det för enförstagångssnattare kan vara rimligt att denne intedrabbas av mer ingripande åtgärder. Om snattarenär beredd att återlämna det tillgripna och är bereddatt göra rätt för sig, kan rapporteftergift användas.Rapporteftergift bör däremot aldrig ske vidupprepad brottslighet, för en s.k. återfallssnattare.Likaså bör åtalsunderlåtelse endast användas dååterfallsrisken kan anses vara försumbar. Centernvill, i likhet med moderater och folkpartister,återgå till tidigare restriktivare regler som gälldeföre 1985, men behålla de skärpningar som infördesför unga lagöverträdare , vilket framgår avreservation 3.Beslut om åtalsunderlåtelse kan kombineras medföreskrifter. Åklagare använder sig inte sällan avdenna möjlighet när det gäller ungdomar mellan 15och . Följs inte föreskrifterna kan beslutet omåtalsunderlåtelse återkallas. BRÅ har i enutvärdering av frågan funnit att återkallelse avåtalsunderlåtelsen mycket sällan används trotsuppenbar misskötsamhet från den unges sida. Vimenar att man härigenom ger felaktiga signaler tillden unge lagöverträdaren. Uppföljningen bördärför skärpas. En bättre kontroll fordras av attmeddelade föreskrifter följs. Kravet framförs ireservation 5.Vid mindre, okomplicerade, erkända snatteribrottborde ordningsbot kunna användas för att få ensnabb reaktion på brott och enförhållandevis skonsam lagföring. Det skulledessutom kunna bidra till ett bättreresursutnyttjande av åklagarnas och polisernasarbete. förslag kan liggatill grund för en regeländring, menar vi. Förslagetfinns i reservation 1.Vad gäller värdegränsen mellan snatteri och stöldanser vi vidare att dagens gräns vid . är förhög och bör sänkas. Eftersom det pågår arbeteinom med frågor omgränsdragning mellan de olika brotten har vi valt attinte reservera oss utan bara lämna ett särskiltyttrande.Herr talman! Med det anförda ställer sig centernsjälvklart bakom de reservationer jag nämnt, menyrkar enbart bifall till reservation nr 5.Anf. 102 ():Herr talman! Till det betänkande som vi nubehandlar har, som framgått av de tidigareinläggen, fogats ett antal reservationer av framförallt moderater, folkpartister och centerpartister. Ireservationerna behandlas ordningsbot för snatteri,användning av åtalsunderlåtelse ochrapporteftergift m.m.I reservation 1 tar man upp ordningsbot försnatteri. Utskottet har tidigare ,och senast , avslagit liknande yrkanden.Skälet var då att utskottsmajoriteten ansåg att viborde avvakta fängelsestraffkommitténsbetänkande.Det finns, som bl.a. framhållit,uppenbara fördelar med ordningsbot i sådanaärenden, men fortfarande saknas enligt vår meningtillräckligt underlag för att ta ställning.Erfarenheterna av den nu föreslagna reformen,med ökad användning av penningböter, får visa omtillämpningsområdet bör utvidgas.Frågan kommer att övervägas avåklagarutredningen. Utskottsmajoriteten anserdärför inte att motionsyrkandena bör leda tillnågon åtgärd från riksdagen.I reservation 2 föreslås att man skall införa enbegränsning av det straffbara området för snatterioch vidga området för stöld.Utskottet har tidigare behandlat liknandemotionsönskemål om en sänkning av den i praxisanvända beloppsgränsen mellan stöld och snatterioch har då avstyrkt dessa med hänvisning till attfängelsestraffkommittén behandlar frågan. Iavvaktan på resultatet av kommitténs förslag ansågutskottet att inte borde göra någotuttalande i saken.Inte heller nu anser utskottsmajoriteten någonannan bedömning vara möjlig, varför jag yrkaravslag på reservationen.I reservation 3 behandlas rapporteftergift ochåtalsunderlåtelse. Reservanterna förordar minskadanvändning av rapporteftergift ochåtalsunderlåtelse och återgång till de regler somgällde före . I reservation 4 förordasatt åtalsunderlåtelse i princip inte skall beviljas vidnarkotikabrott.Samtliga nu aktuella motionsönskemål harbehandlats av utskottet och senastunder föregående . Enligt utskottetsuppfattning har de lagändringar som genomfördes1985 varit värdefulla som medel att koncentreraresurserna till de mest angelägna områdena.Reglerna har dock ifrågasatts, som bl.a. GöranEricsson påpekade, varför åklagarutredningenenligt sina direktiv skall göra en samlad utvärderingav förändring för att se om nu gällandebestämmelser om åtalsunderlåtelse ärändamålsenliga. Den skall också se överbestämmelserna om rapporteftergift.Med hänvisning till det nu pågåendeutredningsarbetet yrkar jag avslag påreservationerna 3 och 4.I reservation 5 om åtalsunderlåtelse för ungaförordas att åklagarna skall användaåtalsunderlåtelse ytterst restriktivt för unga iåldrarna 15--17 år.Även dessa motionsönskemål behandlades så sentsom vid förra och avslogs då.De nuvarande reglerna om åtalsunderlåtelse i lagenom unga lagöverträdare fick sin nuvarandeutformning . BRÅ, som haftregeringens uppdrag att utvärdera frågeställningarliknande dem som tas upp i reservationen, anser attdet behövs åtgärder. BRÅs utvärdering haröverlämnats till ungdomsbrottskommittén, somskall se över nuvarande reaktionssystem när detgäller brott av unga.Med hänvisning till att frågeställningen nu beredsanser utskottsmajoriteten att det inte finns behovav något uttalande. Jag yrkar därföravslag på reservationen. Förtydlighetens skull vill jag slutligen bara yrka bifalltill utskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 103 () replik:Herr talman! När vi inom de borgerliga partiernatidigare har krävt ordningsbot för snatteri har viavspisats med att det inom pågickett beredningsarbete, som inte fick störas. harfrågan skickats över till åklagarutredningen. Våruppfattning är att det inte behövs mer underlag. Vihar nog med underlag för ett beslut.Jag är nu bara nyfiken på en sak, skriver att åklagarutredningennu skall få pröva denna fråga ''i positiv anda''.Positiv för vem? För er gamla socialdemokratiskainställning att tanken på ordningsbot för snatteriinte är någon bra idé eller för oss som hartyckt att det är en möjlighet som bör användas? Vadmenas alltså med ''i positiv anda''?Anf. 104 ():Herr talman! Visst är det viktigt, som har sagt tidigare här i debattenmed snabba reaktioner från samhällets sida. Det ärspeciellt angeläget för ungdomar, för att de snabbtskall få klara besked om vad som är tillåtet och inte.Visst kan det vara ett bra sätt att minska riskernaför att de halkar in i brottslighet. Vi delar alltsådefinitivt den bedömningen och tycker att det skallvara ett viktigt mål för alla de åtgärder som vidtasnär någon ertappas med att göra något som inte ärtillåtet. Att gå därifrån till att begärastraffskärpning ser vi inte som något nödvändigtsteg.Jag vill bara ha sagt det här, herr talman, för attmarkera en enighet om det som jag bedömer varadet viktiga målet -- att göra allt vad man kan för attförhindra brott och upprepning av brott. Vi tror attjust det förhållandet att folk genom någon typ avingripande snabbt får klart för sig att man gått överen gräns är betydelsefullt, men den reaktionenbehöver inte nödvändigtvis vara ett straff utan börsnarare vara en varning eller ett klargörande.Det har sagts under eftermiddagens ganskalånga debatt att det finns mycket få, om ens någratecken som talar för att man uppnår bra resultat ibrottsförebyggande verksamhet genom att skärpastraffen. Det är inte den typen av reaktion som detskall handla om, utan om att snabbt över huvudtaget visa var gränserna går och att göra det på ettsätt som snarare inbjuder till att människor fogarsig i reglerna än till att öka oppositionen mot dem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § Anslag till patentväsendetFöredrogslagutskottets betänkande1990/91:LU15 Anslag till patentväsendet, m.m.Anf. 105 ():Herr talman! Alla som hade sett fram emot att fåhöra engagerat med tala om riskernaför patent på liv är självfallet besvikna, meneftersom debatten förs nu efter middagspausendeltar jag i debatten i hennes frånvaro.Det betänkande vi nu behandlar heter ''Anslag tillpatentväsendet m.m.''. Rubriken är någotknapphändig. Anslaget till patentväsendet ärnågonting som vi är helt eniga om. Det är det somryms inom ''m.m.'' där det råder delade meningar.Bakom ''m.m.'' ryms så viktiga saker som fråganom huruvida vi skall ha patent på bioteknologiskauppfinningar eller inte, eller för att använda ettenkelt uttryck: Skall vi godkänna patent på liv ellerinte? Det är en synnerligen stor och viktig fråga.Utvecklingen inom biotekniken går mycket snabbt.Särskilt i fråga om utnyttjande av genteknik ärforskningens framsteg påtagliga. Det skapas nyaförutsättningar för att på vitt skilda områdentillämpa de nya landvinningarna. Man kan alltsåräkna att biotekniken får allt större betydelse ochkan utnyttjas alltmer.Då reser sig genast, eller bör i varje fall resas,frågan: Vilken utveckling vill vi ha, och vill viförsöka påverka denna utveckling? Från centernssida ser vi det som viktigt att inte bara se påmöjligheterna, utan man måste också analyserakonsekvenserna och noga bedöma riskerna meddenna utveckling. Olika utskott har tagit ställning idessa frågor. hade vi att behandla ettbetänkande från socialutskottet om användning avgenteknik på människan. Där var det partisom försökte hålla emot och ta mera etiska hänsyn.Varje år har vi ocksåbehandlat ett stort bioteknikbetänkande frånjordbruksutskottet. I lagutskottet behandlas baraen del av dessa frågor, och det gäller ju frågan ompatent på biotekniska utvinningar, alltså frågan ompatent på liv eller inte.Vi har en motion fråncentern, som tar upp dessa frågor. I samma motiontar vi också upp andra bioteknikfrågor, alltså intebara patent på liv. Vi framhåller där att bioteknikenmåste ges etiska, sociala och miljömässiga ramar.Vi kräver en heltäckande lagstiftning och att detskall finnas en kraftfull myndighet, enbiotekniksinspektion. Vi anser -- jag vill nämnadet, eftersom det är utgångspunkten för vårasynpunkter i dessa frågor -- att den genetiskaintegriteten skall skyddas. Vi kräver en skärpningav lagstiftningen då det gäller tillämpning avgenteknik t.ex. på djur.Vänsterpartiet och har liksom centernmotioner som vänder sig mot möjligheten att fåpatent på liv. Däremot har från moderat håll i årväckts en motion där man närmast uttalar sigpositivt och i stället uttrycker farhågor för attSverige skulle isolera sig från utvecklingen ivärlden, alltså utvecklingen mot att i allt högre gradanvända sig av bioteknik.Behandlingen av motionerna har liknat fjolåretsbehandling. Majoriteten avstyrker alla motionerdär man vill begränsa möjligheten till patent på livoch som innebär en starkare kontroll i dessaärenden. Liksom har vi reservationer. Enreservation är gemensam för ochvänsterpartiet. I den motionen betonar vi att detmot bakgrund av den utveckling som pågår ärväldigt viktigt att vi från försöker agera. Viser hur man i ökad utsträckning från framför alltjapanska och amerikanska företag försökerutnyttja bioteknik och få patent på det som vi kankalla patent på liv. Genom att är med i deteuropeiska patentverket finns det risk att patentenäven blir gällande i vårt land. För dessa företag stårsjälvfallet vitala ekonomiska intressen på spel.Även EG-direktiven tycks innebära ökademöjligheter att patentera uppfinningar som avserväxter och djur.Vi måste i det här fallet alltså ta ställning till enrad spörsmål av, enligt vår mening, kompliceradart, nämligen de etiska och ekologiska aspekternapå gentekniken. Vi vill även erinra om att väldigtmånga människor känner stark oro och osäkerhetinför genteknikens utveckling och de framtidaföljderna. Vi anser att det bör tillsättas enparlamentarisk utredning, som får till uppgift attutarbeta en samlad heltäckande lagstiftning påbioteknikens område, lagstiftning som skall angede etiska, sociala och miljömässiga ramarna förforskningen och tillämpningen. Vi anser att det ärangeläget att initiera en bred debatt i dessa frågoroch sprida information om bioteknikens roll isamhället nu och för framtiden. Det är vidareviktigt att man överväger de problem som ärförknippade med den utveckling som vi har när detgäller patent på bioteknologiska uppfinningar.Vi ser det som väldigt viktigt att vårt land påmiljöområdet och på andra områden då det gälleratt respektera liv försöker att gå i spetsen för att slåvakt om livet och de etiska värdena. Vi anser att enparlamentarisk utredning bör få i uppdrag att taupp spörsmål om förbud mot patent på växter, djuroch mikroorganismer.Herr talman! Frågan är alltså om paten på liv ellerinte. I har vi ett motto som är rubriken förmycket av vårt politiska arbete, och det är: respektför livet. För oss är det alldeles klart attställningstagande i fråga om patent på liv har entydlig etisk dimension. Det är naturligt att mångamänniskor värjer sig känslomässigt mot tanken påatt liv skall kunna patenteras. Det finns sjävfalletde som tycker att denna fråga inte skall styras avkänslor. Men vi måste understryka att det är fulltlegitimt av en opinion som är tveksamt att kräva engenomgripande offentlig debatt i frågan, innan mantar någon avgörande ställning. Frågan är, som vi serdet, av den storleksordningen att ett sådant krav ärväl motiverat. Vi behöver en debatt och en offentligdiskussion i dessa frågor i det svenska samhället.Slutligen vill jag framhålla att vi i hyllar envarsam och klok användning av biotekniken. Vikräver en kraftfull satsning påkunskapsförebyggande grundforskning. Vi kräverlika tydligt att man sätter de etiska ochmiljömässiga ramarna för biotekniken. Vidarekräver vi att bioteknikens tillämpningar och inteminst patentering inte smygs på medborgarna.Med det, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation 1 som är fogad till utskottetsbetänkande.Anf. 106 ():Herr talman! Den nuvarande patentlagen är från1967. När den antogs var det ingen, varken här iSverige eller någon annanstans i världen, somkunde drömma om att den gentekniska forskningen20 år senare skulle ställa oss inför frågan om detskulle gå att använda patenträtten på levandemateria. Patentlagen är helt enkelt intekonstruerad för levande materia.När tillägget om mikroorganismer gjordes 1978 vardet nog inte heller så många -- om än några -- somhade klart för sig vilken utveckling genteknikenskulle genomgå bara på ett årtionde. Men när sedanbiotekniken tog raketfart och exempelvis behovetav att skydda dyrbart framtagna tekniker ellerprodukten gjorde sig märkbart, fanns bara dengamla, för helt andra ändamål avsedda,patenträtten att tillgå.Lagstiftning och internationella överenskommelserhar legat steget efter den gentekniskautvecklingen.Att försöka anpassa och tillämpapatentlagstiftningen på bioteknik- ellergenteknikområdet är ungefär lika malplacerat somom man skulle försöka användavägtrafikbestämmelser inom flygtrafiken. Man fårinte stirra sig blind på eventuella likheter mellanverksamheter, utan man måste titta på de faktiskaförhållandena. Om det visar sig att föråldraderegelverk är omöjliga, får man skaffa fram nya ochbättre.Vi i menar alltså att patent pålevande material är orimligt. Patentlagstiftningenär ett gammalt regelverk som är skapat för heltandra omständigheter och förhållanden än vad somnu är aktuella inom genteknikområdet.Frånsett vissa tekniska svårigheter finns det ocksåandra orsaker som gör patentlagstiftningenolämplig när det gäller levande materia.För det första betyder i dessa sammanhang''levande materia'' allt från enstaka gener till fertila,i högsta grad levande, organismer som kanproducera avkomma. Orimliga moraliska, etiska,rättsliga och praktiska problem skulle uppstå omvem som har rätt till avkomman efter enpatentering.För det andra kan patentlagstiftning gemultinationella, kapitalstarka företag total kontrolloch makt över viktiga delar av genteknikensresultat. Vi i anser att det är avstörsta vikt att genteknikens resultat ochmöjligheter är tillgängliga för alla. Man måsteockså stoppa alla möjligheter till ''kryphål'' ilagstiftningen, som t.ex. medger att företag kan tapatent på redan existerande organismer.