prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Jag har alltid undrat över varför maninte vill redogöra för sådant. På butikshyllorna fårdet inte stå något pris, utan priset måste stå påvaran för att man lättare skall kunna se vad detkostar. Detta krävs t.o.m. i lag. Men på ett mycketviktigare område säger vi att det inte är sånödvändigt med information. Detta är enligt minmening allvarligt. Det är hyckleri. Men jag är ennaiv politiker som tror att man måste tala om hurdet är, även om det är fråga om dåliga nyheter. Detär den här typen av principer -- principer omanständighet -- som ligger bakom denteknokratiska reservationen om okorrigeratbasbelopp.Genom avskaffandet av änkepensionen -- jagvarnade för effekterna -- har frågan om kvinnanspensionsrättigheter kommit upp på dagordningen,och det behövs. Kvinnor har sämrepensionsrättigheter än män och kommer att ha deten . När änkepensionen intelängre finns är det nödvändigt att underlätta förfamiljerna att fördela pensionssparandet på etträttvist sätt. Vid bodelning bör den storaförmögenhetstillgång som intjänad pensionsrättutgör beaktas. Det är en fråga för lagutskottet. Jagtycker att frågan har fallit framåt. 15--30-årsreglerna i nuvarande system är nödvändiga medhänsyn till kvinnorna. Skulle vi gå över till ett heltannat system med långa övergångstider ochfrivillighet, skulle det bli på ett annat sätt.Pensionsberedningen har uttalat så stor sympati för20--40-årsregeln att jag tycker att det är viktigt attsäga att en sådan förändring absolut inte äracceptabel i det nuvarande systemet.Sen kommer jag in på detaljer. Vårdår måsteanmälas till . I reservation 61finns det ett krav på att det skall kunna skeautomatiskt. Jag förstår inte varför detta inte ärmöjligt, varför man inte vill det. Det finns faktisktmodern datateknik. Jag skall inte tolka ointresset,men jag har mina misstankar.Förtidspensioneringen innebär många storaproblem, men det är inte dessa som vi diskuterar . Här rör det sig mera om detaljfrågor. Ireservation 65 konstateras att vi i sjukförsäkringenhar en fjärdedels sjukpenning, medan det iförtidspensioneringen finns endast tre graderingar:hel, tre fjärdedelar och en halv. Jag tycker att detvore logiskt med parallella regler. I betänkandetfinns det ingen förklaring till varförutskottsmajoriteten säger nej. Pensionstillskottettill förtidspensionärer har försämrats. I höstasfrångicks principen att förtidspensionärer skall hadubbelt pensionstillskott. Vi ogilladeprincipändringen då och gör det fortfarande. Vi tarupp vårt förnyade krav i reservation 66.Kvinnor -- för det gäller kvinnor -- somvårdat ett svårt sjukt och handikappat barn får ettsärskilt pensionstillägg. När reglerna komfastställde man utgångsåret till 1962 -- någotologiskt egentligen, eftersom ATP ju började 1960.Det finns inga problem om man vill ändra dennaregel. Det gäller en mindre, väl avgränsad gruppvars insats är väl dokumenterad. I det här fallet börprinciper, vilket jag hävdat i andra sammanhang,kunna vika. Dessa kvinnor som har tagit ett störreansvar för en medmänniska, ett barn, än de flestaav oss andra som har haft tur behövt göra börfaktiskt behandlas med erkänsla. Det är vårt motivoch det stämmer väl överens med våragrundläggande principer för socialförsäkringen.Även i reservation 71 behandlas det särskildapensionstillägget. För att få ett sådant behöver manha tio vårdår. Nio ger inget. Tröskeleffekter är alltidav ondo. De upplevs som orättvisa. I det här falletär de stötande. Regeringen borde läggafram ett förslag som raderar ut denna orättvisa moten svårt drabbad grupp.KBT betyder mycket för de pensionärer som endasthar folkpension och pensionstillskott eller enmindre ATP. Problemen med KBT har vuxit.Orsakerna till detta är en inflationsdrivandeskatteomläggning och en havererad bostadspolitik.Frågan har således många aspekter. och skötsel av den egnaekonomin kommer in här. Därför måste enparlamentarisk utredning tillsättas. Vi kräver ensådan i reservation 77.Förmögenhetsinnehav påverkar KBT. Detta gällerinte längre för fastigheter och bostadsrätter. Härhar och även andra partiers envishetgett resultat. Men fortfarande påverkar andraförmögenhetstillgångar KBT och även det extraskatteavdraget. Det innebär att vissa pensionärermöter Pomperipossaeffekter på en helt stötandenivå. Det finns endast ett enkelt sätt att lösaproblemet och det är att över huvud taget intebeakta förmögenhetsinnehavet.Det är viktigt att ett sådant förslag kommer fram.Effekterna är nu så stötande att dess värre allapolitiker -- inte endast de som är skyldiga tilloformligheterna -- får litet skamfilat anseende.Detta är orättvist, men så är verkligheten. Vem ärdet då som vinner mest på regeringens envishet?Inte är det statskassan, utan det är populister somgår under mottot ''drag under galoscherna''. Härvilar ett tungt ansvar på regeringen ochutskottsmajoriteten.Jag har sagt att det skall löna sig att arbeta.Det skall då omvänt aldrig löna sig att inte arbeta.I den civila försäkringsrätten tillåts inteöverförsäkring. Även om jag försäkrar ettfallfärdigt hus för 2 milj. kr. och betalat , fårjag inte ut mer än det verkliga värdet. Men idelpensioneringen ger man överkompensation.Det är inte ekonomiskt rationellt och det är inte braur incitamentsynpunkt. Kompensationsnivån idelpensioneringen skall vara . Jag tror attFeldt håller med mig även här. Jag har en sådanminnesbild av alla hans uttalanden de sista dagarna.Detta är vårt krav i reservation 81.Herr talman! Moderata samlingspartiet stårnaturligtvis bakom alla reservationer med våranamn i detta betänkande. För att underlättavoteringarna har jag dock endast yrkat bifall tillreservationerna 17 och 28 iföräldraförsäkringsdelen samt i pensionsavsnittetreservationerna 42 och 78.Anf. 82 ():Herr talman! I olika åldrar sätter människor uppolika mål. I ungdomen kan man ännu välja ochdrömma. I mogen ålder står arbetet i centrum,som familj och vänner bildar livets intimanärmiljö.I samband med pensionen inträder det lagstadgadeuppbrottet från ett yrkesaktivt liv. Traditioner ochattityder i samhället innebär att ålderdomen oftastses som ett återtåg från livet, en scen som skalllämnas med värdighet. Men pensionsåldern är intenågon biologisk gräns. För många pensionäreråterstår en tredjedel av vuxenlivet, och glädjandenog har allt fler pensionärer fått ett allt friskare ochmera vitalt liv.I ett rättfärdigt samhälle måste de gamla ha rätt tillekonomisk trygghet, fungerande omvårdnad ochen högklassig sjukvård. Strävan att garantera entrygg och rejäl pension har varit vägledande förliberaler i under en lång följd av år -- ändasedan en liberal regering drev igenom införandet aven allmän folkpension.I några motioner föreslås en höjd grundpension. Vikan för vår del instämma i denna önskan attsamordna förmåner och undvika särregler förpensionärer, vilket förslagen är uttryck för. En heltavgörande svaghet är att en grundpension av detslag som föreslår innebär ökade utgiftermed , som det inte finnsnågon finansiering för. Det är därmed i praktikenomöjligt att genomföra grundpensionen i denform som föreligger i förslaget.För att förbättra de ekonomiska villkoren för de mest utsatta pensionärerna har vi förfolkpartiet libernas del reserverat oss till dettabetänkande för införandet av enhetliga regler förKBT i hela landet. Det skulle innebära betydandeförbättringar för pensionärer i kommuner därbidragsreglerna är mindre generösa.I det här betänkandet behandlas också det särskildapensionstillägget, som utgår till föräldrar somunder vårdat sjukt eller handikappat barn.Det var den reform som lovade enförälder i förra valrörelsen. har ju den pappanoch många andra blivit besvikna. Det var meningenatt pensionstillägget skulle kompensera föräldrarsom på grund av denna vård gått miste omförvärvsinkomster och därmed fått låg ATP elleringen ATP alls. Verkligheten visar nu att det ärmycket få som uppfyller de hårda krav som ställs.T.ex. visar det sig att om barnet varit i skolan ellerpå ett dagcenter så är föräldern diskvalificerad.Men alla barn, även handikappade barn, harskolplikt i . Det är påett år. Om en förälder skulle få perdag under dessa för att göra något annateller kanske t.o.m. vila upp sig för att klara restenav dygnet, kan det väl inte ha varit lagstiftarensmening att föräldern skulle mista sittpensionstillägg. Det skall bli intressant att höra hurIngegerd vill förklara detta.Under en följd av år har vi motionerat om delningav pensionspoäng mellan makar. Frågan omdelning är intressant och förtjänar att övervägasytterligare. Det kan inte komma i fråga att införaen tvångsvis delning av redan intjänade ATP-poäng. Den statliga pensionsberedningen, somnyligen har avslutit sitt arbete, har konstaterat attmöjligheten att dela poäng är behäftad med flerasvårigheter. I avvaktan på att frågan löses börmakar frivilligt kunna avtala att de samladepensionsrättigheterna som intjänats underäktenskapet skall kunna delas. Denna fråga börnärmare utredas tillsammans med andra möjligalösningar.En annan fråga som också har stor betydelse förkvinnor är rätten att tillgodoräkna sig ATP-poängför vård av egna barn . De kvinnor som närmar sigpensionsåldern och som har varit hemma med barnföre denna reforms ikraftträdande får mångagånger inte fullt antal år för full pension. Det ärdärför ett rättvisekrav att de kvinnor som sedanATP-systemet infördes vårdat egna barn nu får rättatt retroaktivt ansöka om att få tillgodoräkna sigAtP-år enligt de regler som gäller. Frågan omhur rätten till vårdår skall tillgodoses bör utredas.Även kommer många kvinnor troligenatt välja deltidsarbete under kortare eller längretid. Även en del män kommer att arbeta deltid.Alla som omfattas av vår allmänna försäkring bördärför regelbundet få information om hur mångapensionspoäng vederbörande har. Många, främstkvinnor, blir både chockade och besvikna när de ettantal år före pensioneringen får besked om sinkommande pension. Hemarbete och deltidsarbete,ofta i kombination med låg lön, medför att de fårbesked om en låg pension. Pensionsförsäkringarkan ofta vara ett nödvändigt komplement för demsom haft låg lön, deltidsarbete och hemarbeteunder långa perioder. Men stora grupper ärfortfarande omedvetna om vilka konsekvenser denförkortade arbetstiden ger för den framtidapensionen. Därför är det viktigt att alla fårregelbunden information om detta, för atteventuellt kunna bedöma värdet av att säkerställaen någorlunda acceptabel pension genom attkomplettera med en pensionsförsäkring.Ett enkelt sätt att redovisa vars och ens intjänadeATP-poäng kan vara att redovisa dem på denslutliga skattsedeln, som kommer idecember.Till sist, herr talman, vill jag utttrycka mintillfredsställelse med att utskottet kunnat ena sigom att neurosedynskadade inte längre skall behövaräkna in ersättningen från neurosedynskadefondenvid beräkning av KBT.Jag vill yrka bifall till reservationerna 71 och 75.Givetvis står bakom övrigareservationer med folkpartinamn.Anf. 83 ():Herr talman! För oss i är det engrundläggande och central uppgift för samhället attgarantera alla människor en grundtrygghet. Vianser att pensionssystemet skall medverka till att såblir fallet. Det skall ge utrymme för valfrihet ochlivskvalitet för den äldre generationen.Pensionssystemet är faktiskt vårt störstafördelningssystem, och syftet med detta är att skapalikvärdiga levnadsbetingelser för dels denyrkesverksamma gruppen, dels pensionärerna.ATP-pensionen skulle innebära en större trygghetför den som har arbetat och som haren inkomst som är så pass hög att den överstiger ettbasbelopp med . Många svenska pensionärerhar blivit rejält besvikna över att ATP-pensioneninte har givit dem en bättre ekonomi än de skulleha haft med folkpension, pensionstillskott ochkommunalt bostadstillägg. Från anför man att det med enpension som uppgår till 3,5 ATP-poäng inte blirnågon förbättrad situation.Krånglet med det kommunala bostadstillägget, föratt inte tala om krånglet med det nu beslutadesärskilda bostadstillägget och marginaleffekternaav nu gällande skatteregler, har också bidragit tillatt pensionärerna är besvikna. Ränteinkomsterfrån sparkapital över 100 000 beskattas hårt. Inomvissa inkomstgrupper får man betala skatten medmedel från pensionen. Detta drabbar främstkvinnor.Vi i har förtfram kravet på en grundpension, innebärande attalla dessa förmåner slås samman och får utgöra engrundpension. I dagens penningvärde skulle denenligt våra beräkningar utgöra ca . Med en sådan grundpension skulleadministrationen minskas och målet försocialförsäkringarna kunna uppnås. Målet är alltsåatt komma fram till en enkel och lättöverskådligförsäkring, som också innebär en rättvis fördelning.För den som har utfört vårdarbete i hemmet skulleen grundpension innebära en erkänsla för dettaarbete. De många komplikationer som har blivitföljden av skatteomläggningen skulle inte hauppkommit. Genom enkelheten skapas ocksåöverskådlighet. Alla som har låg pension skulle fåen bättre situation jämfört med vad som gäller . Ingen skulle få det sämre enligtgrundpensionsförslaget.T.o.m. socialdemokrater i ledande ställning påfinansdepartementet har anammat vår idé. Nuåterstår det att övertyga övriga i regeringskanslietom att vårt förslag, om det förverkligas, ärlösningen på många av de problem som regeringenhar när det gäller fördelningsfrågor.400 000 pensionärer saknar ATP-poäng.Många av dessa, främst kvinnor, saknar ATP-poäng därför att de har ägnat sina liv åt att vårdabarn eller andra närstående. Genom den starkakopplingen till förvärvsarbete har kvinnornagenerellt sett en svagare ställning inompensionssystemet. Andelen kvinnor är störst närdet gäller dem som enbart har folkpension ochpensionstillskott. Många lever dessutom underknappa ekonomiska omständigheter. Trygghetensaknas i dagens pensionssystem.Skatteomläggningen gynnade höginkomsttagarnabland pensionärerna, medan de som har lågpension har fått en sämre situation -- ett fögahedrande resultat för en socialdemokratiskregering.Tyvärr får vi inte stöd när det gäller vårt förslag tillgrundpension. Utskottet vill inte ens att förslagetutreds vidare. Det är synd. Naturligtvis kan denkostnadsökning som förslaget innebär ocksådiskuteras. Beroende på vilken modell manvidareutvecklar och vilka nivåer man läggerförslaget på i ett inläggningsskede kan ocksåbehovet av extra resurser reduceras. Men om manser till den närmaste tioårsperioden, är även ettförslag med en grundpension om . i detnärmaste kostnadsneutralt. Om vi hade förändratarbetsskadeförsäkringen och infört enarbetsgivarperiod i sjukförsäkringen, hade detfunnits utrymme för en reform av den typ somcenterpartiet har föreslagit.För undantagandepensionärerna lyckades jucenterpartiet driva fram ett beslutsom innebär en förbättrad situation. Vi vet att vihar rätt också när det gäller pensionsförmånerna.Grundpensionen kommer att bli verklighet. Denger rättvisa beträffande kvinnorna, och denerbjuder möjligheter att utveckla försäkringar somger den enskilde valfrihet i fråga om ytterligarepensionsstöd.Vårdår för vård av barn genomfördes under denborgerliga regeringsperioden. Tyvärr ges intetillräcklig information till småbarnsföräldrar.Därför är inte alla medvetna om denna förmån. Vii har i motionerkrävt en bättre information. Vi har dessutom krävtatt vårdåren skall tillföras automatiskt och att deskall gälla retroaktivt. Det är endast när det gällerinformationen som vi har lyckats vinna visst gehörför våra krav. Det är inte så, att vi är nöjda. Men vihar i alla fall drivit frågan och har kommit en bitpå vägen.Vårdåren är betydelsefulla för den förälder sominte hinner få ihop sina 30 ATP-år. Detta gällerspeciellt de kvinnor som är . Dessahar i stor utsträckning med inkomst för attkunna räkna med ett tillräckligt underlag för enframtida rätt till full pension. Med vårt förslag tillgrundpension försvinner behovet av att räknavårdår då grundpensionen uppgår till 3,5 ATP-poäng. Tyvärr är vi inte där . Det betyder attvi fortsätter att driva kravet på vårdår när det gällervård av barn. Jag har talat omsocialdemkraternas motvilja när det gäller att visasolidaritet med dem som har utfört arbete i hemmetmed vård av närstående. Det kan gälla vård avbarn. Men det kan lika väl gälla vård av sjuka äldreanhöriga. Det särskilda pensionstillskottet, sombeslutades sedan statsministern i samband med etttelefonväkteri hade lovat de föräldrarsom vårdat handikappat barn en förbättradekonomi, har visat på stor njugghet. Möjligen fannsviljan att genomföra en reform. Men resultatet ären besvikelse. Många känner sig kränkta ochlurade.Ett relativt stort antal ansökningar har inlämnatstill försäkringskassorna av människor som vill få delav den utlovade förbättringen. Det har tyvärr visatsig att reglerna är så utformade att det är mycketfå föräldrar, främst kvinnor, som är berättigade tilldetta särskilda pensionstillskott. Återigen har vihär ett vallöfte som inte har infriats. Sent komförslaget och fel blev det, anser vi i centerpartiet.Att barn med skolplikt inte är hemmavid heladagarna borde vara en självklarhet. Det borde inteleda till att föräldrarna förlorar rätten till dennainkomstförstärkning. Men lagen tolkas så snävt attdessa barns skoltid är skäl nog att avslå inlämnadansökan.I Allmänna råd 1990:6anges följande under -- lägg märke till detta -- tiden för avbrott tillnågra enstaka timmar, vilket måste anses vara enaning mindre restrektivt än någon eller någraenstaka timmar, men mer restriktivt än och väsentligt restriktivare än större delenav dagen.Enkla och lättfattliga är reglerna naturligtvis inteför hur man skall bedöma enstaka timmar -- ellerhur?Reformen är alltså starkt begränsad, och den ärinriktad på en mycket liten grupp föräldrar.Utskottet uttalar dock att man inom angivna ramartillämpar vad som sägs i förarbetena på det sätt somär förmånligast för den enskilde. Om man användersitt sunda förnuft är det möjligt att fler får tillgångtill det särskilda pensionstillskottet. Förhoppningsvis leder det ändrad praxis. Dessa föräldrar är väl värda entrygg pensionstid med tanke på deras vårdinsats. Vii anser att vårdtidens längd måsteminskas från till . I vår reservationföreslår vi att även föräldrar till barn som harfullgjort skolplikt skall få rätt till särskiltpensionstillskott.Här finns ytterligare ett exempel på särskildabestämmelser, som är krångliga och byråkratiskaoch som inte skulle ha behövts om grundpensionenhade varit genomförd. Då hade dessa mödrar fåtten grundpension, som inkluderade ersättning förden vård som de har utfört och som samhället ännuinte har visat någon uppskattning för.Frågan om stödet till handikappade utreds förnärvarande. Vi i har i en motion, somhar som första namn, utvecklatvåra krav på en handikappolitik som medför bättremöjligheter att leva ett normalt liv. När det gällerrätten till handikappersättning och bedömningenav denna kräver vi en mera likvärdig behandlingöver hela landet. ingår även den frågan ihandikapputredningens uppdrag. Av denanledningen nöjer vi oss med att avvakta förslag.Även de handikappade har fått en sämreekonomisk situation genom skatteomläggningen.Service och vård har blivit mera kostsamma, ochallt fler kommuner sparar in när det gäller hjälpentill gruppen handikappade. Det är en utvecklingsom måste förhindras. Normaliseringsarbetetmåste fortgå.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 43, 61 och 72.Anf. 84 () replik:Herr talman! säger här attutskottet inte stöder förslag omgrundpension. Jag konstaterar då att inte hellerpensionsberedningen har gjort det. nämner alla fördelar med det härpensionsförslaget. Men jag vill framhålla att detockså finns väsentliga nackdelar. Dessa har KarinIsraelsson inte nämnt i debatten i dag.Vidare konstaterar jag att vill gesken av att har en finansiering när det gällergrundpensionen. Men i samband med denallmänpolitiska debatten för några månader sedanställde en fråga till idet här sammanhanget. Hon fick då svaret att detbara rörde sig om ett förslag och att det inte behövsnågon finansiering när det gäller förslag. Möjligenhar ändrat sig sedan dess.Anf. 85 () replik:Herr talman! Om hade läst vårmotion och hemställan, skulle hon ha sett att dethandlar om ett förslag som skall utredas. Det rör sigalltså inte om något färdigt förslag. Och om BarbroSandberg dessutom hade lyssnat på mitt anförande,skulle hon ha hört att det finns en delfinanseringskällor att ösa ur.Jag undrar vad det är som gör att sig föranlåten att vara den som står för denstarkaste kritiken mot vårt förslag om engrundpension. Även har faktisktbörjat diskutera en form av grundpension, och detinnebär kanske att vi i tillsammans medmoderaterna kan komma fram till en lösning.Barbro inlägg här, som alltså får stöd avAnne , kan tolkas så, att ni är fullständigtnöjda med nuvarande pensionssystem och med detsätt på vilket pengarna fördelas. Men inte hellernuvarande pensionssystem är heltkostnadsneutralt. Det finns vinster att hämta i frågaom ett grundpensionssystem. Vi företräder de småmänniskorna i pensionsfrågan. Jag tycker att detfinns starka skäl att satsa på en grundpension, somger människor den trygghet som de behöver. OmBarbro och övriga i folkpartietliberalerna tycker att det är värt att fortsätta medatt lappa och laga det pensionssystem som vi hararbetat med -- jag tänker då inte minst på de beslutsom vi har fattat och på det som harframhållits i dagens debatt -- må ni få göra det. Mendet här aktuella systemet är inte kostnadsfritt. Detinnebär att det blir en hel del byråkrati. Vidareinnebär det många orättvisor och stora oklarheter.Jag tycker att det finns all anledning att ta vårtförslag om en grundpension på allvar. Detta systemkan byggas ut med frivilliga försäkringar som ger engod trygghet. som erbjuder större trygghet änvad grundpensionen kan göra.Anf. 86 () replik:Herr talman! Det står i reservation 43:''Utskottet anser att regeringen bör lägga framförslag om en förstärkt grundpension i enlighet meddessa riktlinjer.'' vi har ju begärt att förslag skallläggas fram.Sedan vill jag säga att värnar givetvis omde sämst ställda pensionärerna och menar att viskall ha ett bra pensionssystem. Det vi vänder ossemot i förslag till grundpension ärförhållandet att det gynnar en viss kategoripensionärer. Vi anser att när ett nytt system skallträda i kraft bör det vara rättvist. Men här gynnarman t.ex. pensionstagare som har lågaboendekostnader, alltså de som bor i egnafastigheter eller jordbruksfastigheter med låga lån,medan pensionärer som bor i lägenhet med höghyra inte kommer att få full kompensation utan fårdet sämre än vad det har . Vi har därför sagtangående KBT att det är viktigareatt se till att kommunerna blir skyldiga att betala utKBT enligt enhetliga regler i hela landet.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag tycker att det finns så pass mångastora fördelar i ett grundpensionssystem, att detmåste överväga om enstaka pensionärer skulle fådet litet bättre än vad de har . De storagrupperna som får det bättre är kvinnorna som lever på väldigt låg pension och där man inteerkänner det vårdarbete som de utför med bl.a.handikappade barn, något som ju ligger BarbroSandberg väldigt varmt om hjärtat.Det sägs att systemet skulle missgynna människormed höga boendekostnader. Men det gällermänniskor som har en högboendekostnad som inte täcks ens av det högstaKBP. De får i alla fall inte en försämrad situation.Ingen får en försämrad situation med engrundpension, men övervägande delen får ettbättre pensionsskydd. Det tycker jag finns allanledning att arbeta för. Vi prioriterar olika delar ivår politik, vi i jämfört medfolkpartiet liberalerna. Vi från vår sida driver dethär kravet väldigt starkt. Vi är helt övertygade omatt vi skall kunna hitta möjligheter att finansiera dethär förslaget. Det ger enkelhet och rättvisa.Om man vill ha KBT är det ingenting som hindrarkommunerna, om det skulle vara nödvändigt, att geett särskilt bostadsstöd.