prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Jagskulle vilja fråga vad han säger tillden ensamstående två- eller trebarnsmamman som,just till följd av detta barninnehav, kanske inteheller kan jobba full tid: Vilken frihet att väljakonsumtion har hon i dagens skattesystem? Är detinte så, , att hon och många andra iliknande situation är hänvisade till att läggahuvuddelen av sin begränsade inkomst på just denyttigheter som vi vill göra det möjligt för henneoch andra att skaffa sig?Beträffande restaurangmomsen försöker KjellJohansson frammana ett motsatsförhållandegentemot pensionärernas beskattning. Då vill jagerinra och andra om att detta medrestaurangmoms är ett oegentligt begrepp. Det somi den här kammaren kallas hotell- ochrestaurangmoms är egentligen mervärdeskatt påövernattning och all mathållning. Jag vet inte omKjell har uppmärksammat att det t.o.m.gäller pensionärer som låter sig utspisas på deservicehus som vi har i landets alla kommuner. Detkan väl knappast anses vara någon lyxkonsumtion,för den pensionär som inte själv förmår ordna sinmathållning utan därför utnyttjar servicehusetstjänster. Denne låginkomstpensionär drabbas alltsåav det som i den här kammaren kallasrestaurangmoms men som i realiteten är enutspisningsmoms i alla led, även beträffandeutspisning av enklaste slag.Får jag avslutningsvis till kort säga,eftersom han sade att vi skall bibehålla den högreprocentsatsen på allting utom maten, att vi harföreslagit en differentiering av mervärdeskattenockså vad avser bostäder, persontransporter ochenergi.Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag sade inte att det inte går att ändrareavinstbeskattningen på bostadsrätter, RolfKenneryd. Frågan är bara om det blirbra. Och det här blir inte bra, för det uppstår enasymmetri i beskattningen som är oacceptabel. Jagvill bolla tillbaka frågan till : Är detinte så att det uppstår en sådan asymmetri?Så till den s.k. turistmomsen. Hade det funnitsnågot definierat momsuttag på de turister sombesöker , så skulle vi självfallet mycketenkelt kunnat anpassa denna turistmoms. Det hadeinte stört den rättvisebild som vi tycker skall råda,att människor skall styra sin egen konsumtion. Dethade också varit mycket enkelt att administrera.Problemet är att det inte finns något sådant system,utan det handlar om ett system som vi tillämpar rättigenom här i . har vi sagt attindustriverket skall följa utvecklingen, och dettycker jag att man skall göra också.Rolf Kenneryd, jag nämnde bilförsäljningen, somhar minskat med . Hur kan RolfKenneryd vara så tvärsäker på att justbilförsäljningen kan falla våldsamt utan att det harnågonting med momsen att göra, medan baramomsen har ställt till detta då det gällerrestaurangbesöken? Så enkelt är det ju inte.Rolf Kenneryd ville också att jag skulle ge råd omhur pensionärer skall göra som har ganska lågaränteinkomster på sina besparingar. Jag brukaraldrig ge råd om skatteplanering -- allra minst här iSveriges riksdags kammare -- men i det här fallettycker jag att det möjligen kan vara moraliskt rättatt göra det. Jag vill ge dessa pensionärer detta råd:Behåll vad ni eventuellt behöver på samma kontooch sätt in resten av pengarna på ett tvåårskonto, sådrabbas ni inte av denna orimliga effekt. Det kanvara en lämplig åtgärd, med tanke på att vi faktiskthar genomfört en total förändring avmarginaleffekterna genom att det särskildaavdraget inte kommer att trappas av på det sätt somdet har gjort tidigare.Två- eller trebarnsmamman tror jag faktiskt ärordentligt kompenserad i och med de höjdabarnbidragen och de skattesänkningar som sker iskattereformen.Anf. 74 BO () replik:Herr talman! Liksom vid det förra tillfället gällermin replik generellt skulle jag ändå först vilja säga att detär förvånande att vi har en situation där det införsen regel för pensionärer som faktiskt innebär att defår betala kraftiga marginalskatter, och sedan sägeratt de kan undfly dessa genomskatteplaneringsåtgärder. Jag tror att RolfKenneryd håller med mig om att det är bättre attändra på regeln i så fall.När det gäller frågan om momsen, är det alltså såatt vi vill sänka momsen på mat, kläder, diskmedel,tvättmedel, cyklar och barnböcker för att ta någraexempel. vill sänka momsen på mat menhöja momsen på kläder, diskmedel, tvättmedel,cyklar, barnböcker och en del annat. Vi tycker attmomsen generellt skall sänkas.Det har faktiskt gjorts ett par statliga utredningarsom har tittat på inkomstfördelningseffekterna.Stig Josefson, en tidigare centerledamot iskatteutskottet, satt med i en av utredningarna menreserverade sig inte mot slutsatsen att man intebehövde differentiera momsen -- det fanns ingafördelningseffekter mellan olika inkomstgrupper.Det är därför vi säger: Visst kan man differentieramomsen, men det är onödigt -- om det inte kanvisas på särskilt negativa effekter, vilket exempelvisgäller turistmomsen.Anf. 75 () replik:Herr talman! Får jag inleda med att bekräfta BoLundgrens förmodan när det gällerskatteplanering. Jag tackar för den tidsvinst somjag därmed gjort.Låt mig ändå till få säga beträffanderesultatet av de statliga utredningarna, att deföretogs då alltjämt hade ettsystem med livsmedelssubventioner. Den slutsatsdessa utredningar kom fram till var att ett systemmed statliga livsmedelssubventioner var ett enklareoch i vissa fall bättre system än sänkt mervärdeskattpå maten. Detta förhållande är ju icke längre förhanden, för nu har vi icke längre någralivsmedelssubventioner. Därmed kan enligt minuppfattning heller icke de statliga utredningar somkom fram till denna slutsats åberopas i dagensdebatt.Jag håller med om att turistmomskanske inte är det riktiga uttrycket, för detinrymmer i sig så många företeelser. Jag hade tänktutveckla detta under nästa betänkande, meneftersom uppenbarligen intekommer att delta då, vill jag göra det nu -- helt kort.Turistmoms innehåller t.ex. mervärdeskatt påliftanläggningstjänster. Som vi redan tidigarediskuterat ingår övernattning och utspisning.Vidare utgår mervärdeskatt på persontransporter.Sammantaget låter sig detta mycket välsammanfattas i uttrycket turistmoms.Med anledning av den jämförelse med bilförsäljningen, vill jag påpeka det jagsade redan i mitt inledningsanförande, nämligen attnedgången i turistomsättning icke låter sig förklarasav konjunkturella skäl, eftersom vi kanavläsa att svenska turister söker sig utomlands föratt där åtnjuta sina turistiska nyttoeffekter. Det ärett belägg så gott som något för att svenskturistindustri har tappat konkurrenskraft, i storutsträckning beroende just på den höjdamervärdeskatten.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 76 ():Herr talman! Återigen diskuterar riksdagenskattefrågan. Vi gör det i som kanske kankallas oredans tid. har de politiskaalternativen varit så svaga eller vaga som . Ochväljarna reagerar med att se på politiken med detstora vemodet. I opinionsundersökningarna gåroprövade alternativ framåt, och renamissnöjesgrupper firar triumfer.Herr talman! Det är mot denna bakgrund vidiskuterar skatteutskottets betänkande nr 17. Menoredan är inte bara en bakgrund till betänkandet,utan jag menar att skattepolitiken också är en viktigorsak till den politiska villervalla som råder.Skatternas grundläggande uppgift är att finansieraoch fördela välfärd. Fördelningen sker genom desatsningar som finansieras via skatterna, men ocksågenom principen skatt efter bärkraft, dvs. att desom har mycket får betala en högre skatteandel änandra.Socialdemokraterna har haft en grundläggandetanke om att göra stegvisa förändringar iutjämnande riktning -- steg åt vänster helt enkelt.Målet har varit att bygga folkhemmet. Det är dettasom har kallat ''de små stegenstyranni''.Men med skattereformen blev det tydligt attsocialdemokratin slagit in på ett nytt spår: ''de storaklivens strategi''. Och när man tar stora kliv i okändterräng så kan man ibland sjunka djupt ner. Det ärdetta som har hänt regeringenCarlsson. och socialdemokraternagick i valet till strid mot ochfolkpartiets skattealternativ. Någonsocialdemokrat påstod t.o.m. att Westerbergshjärna var felprogrammerad. förloradei valet , men segrade i skattestriden -- tack vareregeringens 180-gradersvändning. Detta ärbakgrunden och orsaken till dagens vaga och svagapolitiska bild.Skatterna kan utjämna inkomsterna främst på fyrasätt. Socialdemokraterna har lyckats medbedriften att nästan helt gröpa ur skattensomfördelande förmåga på tre av dessa fyraområden.1. Marginalskatterna har sänkts så kraftigt attdagens socialdemokrater har uppfyllt kravet frånSkattebetalarnas förening om ''hälften kvar'', dvs.högst i marginalskatt även för dem som tjänar100 . De indirekta skatterna, momsen och liknande,har breddats till i princip alla områden. Bas- ochlyxkonsumtion beskattas lika hårt.3. Socialdemokraterna har sänkt skattesatsen förbolag, så att nu har lägstabolagsskatt såväl formellt som i praktiken.På dessa tre punkter har man lyckats med dentvivelaktiga bedriften att ta bort progressionen urskattesystemet.4. Kapitalbeskattningen har sänkts, men genomavdragsbegränsningar kommer intäkterna att öka,och det är positivt. Men talet om att allamöjligheter till skatteplanering är stoppade är enren myt. Det är fortfarande lönsamt förhöginkomsttagare att förvandla arbetsinkomstertill kapitalinkomster. Högsta marginalskatten påarbetsinkomster är medan den är påkapitalinkomster. Denna arbitragemöjlighet finnsalltjämt, och det finns många andra undantag. Vi ivänsterpartiet har hävdat att det är lika riktigt attsäga att talet om i enhetlig kapitalbeskattningenligt 30-procentsregeln är lika mycket undantagsom regel.Var då skattereformen onödig? Nej, självklart varden inte det. Jag vet att behövde och attsvenska folket ville ha en skattereform.Marginalskatteeffekten var för hög både förlåginkomsttagare och för normalinkomsttagare,och högsta marginalskatt inträdde redan påinkomster . Den formellaprogressionen för verkliga höginkomsttagare hadesamtidigt urgröpts genom fusk och mygel.Investeringar snedvreds, och inlåsningar ochförsämrad tillväxt blev följden.Så visst behövdes en skattereform; det var inte tutal om det. Det krävdes ett nytt skattesystem omskattemoralen skulle kunna upprätthållas. Detbehövdes ett nytt skattesystem för att gynna arbeteoch sparande, ett system som gynnade ekonomisktillväxt och som gav möjligheter att ta hänsyn tillmiljökrav. Allt detta var riktigt, men det fanns inganationalekonomiska behov av eller folkliga krav påatt gå från en ytterlighet till en annan.Herr talman! Jag tillhör inte dem som skyller alltsom jag ogillar på den onde. Lika litet skyller jagalla problem på skatteomläggningen. Men jag kansakligt sett konstatera att regeringens reformskapat väl så många problem som lösningar.Herr talman! har redovisat sinagrundläggande skatteprinciper i reservation 4, somjag nu yrkar bifall till. Vi hade velat gå i riktningmot en real kapitalbeskattning. Då hadeskattesatsen kunnat ökas till utan olägenheterför sparbenägenheten. Men den 30-procentiganominella kapitalbeskattning som vi har förmed sig problem vid hög inflation.Vi i anser att kommunernas ekonomiborde ha vägts in i en samlad skattereform och attkommunerna måste få en vidgad skattebas. Vianser också att företagsskatten borde ha bidagit finansiering av sänkt inkomstskatt. i kommer att fortsättaopinionsbildningen för sina krav. Vi anser attskatteomläggningen skall rivas upp och justeras såatt principen skatt efter bärkraft åter kan bligrundläggande. I det korta perspektivet krävs docknågra omedelbara justeringar. I en radreservationer till detta betänkande har vi pekat påbeslut som både bör och kan fattas . följande förslag:Inrätta ett nytt skikt i skatteskalan för inkomsteröver . Däröver bör statsskatten sättas till30 %. Det ger i marginalskatt. Slopagrundavdraget för inkomster . Detger mellan 9 och 10 miljarder mer till samhället.Sänk momsen på mat från den 1 januari1992. Inför ett strikt ränteavdragstak förränteutgifter . Med detta yrkar jag bifall även tillreservationerna 6, 12, 15 och 63.Jag har vidare hävdat att skatteomläggningen harskapat en rad nya problem, och vilka är då dessa?Ja, det största är fördelningsproblemet. Alla vet attmånga vinner på ''reformen''. Det vore ju konstigtannars när inte finansierarskattesäkningen på inkomstsidan fullt ut utan litartill dynamiska effekter. Det är klart att enskattesänkning totalt sett ger ökade inkomster tillhushållen. Det vore mycket underligt annars.Alla vet emellertid också att många förlorar påskattereformen. De verkliga förlorarna finner manbland pensionärer med låg pension, ''den ensammamamman'', studerande och utsatta grupper såsomhandikappade. Alla dessa är reformens förlorare.Jag tror inte att var medvetetcynisk när han från denna talarstol sade att vårapensionärer är värda att nå upp tillsocialbidragsnivån. Men visst skorrade det illa förde gamla att höra att de efter den stora reformenvar värda att leva på socialbidragsnivå.Problemet är således inte att alla förlorar, utan attandelen förlorare är störst bland låginkomsttagarnamedan andelen vinnare är störst blandhöginkomsttagarna. Klyftorna vidgas.Skatteomläggningen slår dessutom snett urjämställdhetsperspektiv, då det genomsnittligt ärfler män än kvinnor som vinner på skattereformen.Fördelningsfelet är illa nog i sig, men på detkommer följdfel. Jag vill påstå attsocialdemokraterna har gjort ett dubbelfel, och detbrukar mycket riktigt resultera i förlorad serve. Dethar man gjort i skattepolitiken.Skatteomläggningen genomfördes efter ettdecennium av omfördelningspolitik till förmån förhöginkomsttagarna. Inflationen, lånekarusellenoch ''börsboomen'' omfördelade miljard eftermiljard. Det gjorde att vanliga löntagare ochekonomiskt svaga grupper blev tveksamma för attinte säga fientligt inställda till momsbreddningaroch höjda indirekta skatter. Det gäller särskilt omden nya momsen skall finansieramarginalskattesänkningar, som mest gynnar demsom redan har gynnats under hela 1980-talet.Detta skapar det absurda läget attsocialdemokraterna motverkar skattetrötthetbland höginkomsttagare genom att underblåsatendenser till skatterevolt bland de bredagrupperna av skattebetalare. Det är detta som gergrogrund för skattepopulism och ger Ny Demokratidess framgångar i opinionsundersökningarna. VadNy Demokrati har lyckats göra är att med ettmoderat budskap fånga socialdemokratiskaväljare, och det är socialdemokraterna som harmöjliggjort detta.Genom skatteomläggningens momsbreddningaroch den kritik detta har skapat försvårasmöjligheterna att bruka skatteinstrumentet i denekonomiska politiken. När ekonomin behöverstramas åt -- och det behöver den ibland -- då är enenkel metod att höja momsen ellerarbetsgivaravgifterna. Men närfördelningspolitiken brister och när momsen redanbrukas hårt medan inkomstbeskattningen sänkskraftigt, då blir inte det skatteinstrumentet längreoperativt.Detta visade sig t.ex när regeringen intetordes driva kravet på en effektiv åtstramning. Detskall erkännas att mitt parti inte har för vana attdriva åtstramningspolitik. Men varför vågade interegeringen driva frågan till sin spets? Jo, manvågade inte riskera att möta väljarna i ett allmäntval på skattefrågan, och man var inte villig att mötavänsterpartiet i fördelningspolitiken. Därför varman tvungen att så att säga gå värdshus förbi.Det var här som regeringens fall i opinionenbörjade. Det var denna fälla som regeringen grävdeoch som man själv föll i. Det är denna oförmåga ipolitiken som har lett till dagens ekonomiska kris.Till yttermera visso har momsbreddningen och dehöjda indirekta skatterna registrerats som höjdinflation, under två år.Det är höga inflationstal som naturligtvisregistrerades internationellt. När finanshandlare iLondon läser sin och ser attinflationen i stiger, blir de nervösa. Mankan inte begära att den engelska rasen avfinansvalparna skall känna till att regeringen harökat momsen så kraftigt. Detta bidrog till envalutaoro , som i sin tur ledde tillräntechocken. Det har ytterligare fördjupatkristendensen i ekonomin och lett till ökadarbetslöshet. Det finns fler fel än fördelningsfelet.Strategifel och underskattning av ekonomisk-politiska problem har lett fram till det dåliga läge vihar i dag.Herr talman! Jag har använt till attkritisera regeringen. Det brukar oppositionen göra.En känd socialdemokratisk ekonom -- det är inteGrassman -- har t.o.m. retoriskt frågat om det finnsnågon saklig anledning för att ställaupp i nästa val.Som vänsterpartist vet jag skillnaden på vänster ochhöger. Som vänsterpartist vet jag skillnaden påsocial- och nyliberalism. Därför skall jag brukaåterstoden av mitt anförande till den andra flanken.Det gör också att och jag kanskekan bilda en, om än tillfällig, allians. kanske då i gengäld kan svara mig påfrågan vad det är för fel på att slopa grundavdragetför inkomster över 180 000 kr.Herr talman! och demokrati har fått stor uppmärksamhet imedia och goda siffror i opinionsundersökningar.Uppmärksamheten har även resulterat i sakliggranskning. Ny Demokratis yviga prat har dåavslöjats som luft.All högerpopulism har ett gemensamtgrundläggande krav -- sänkt skatt. I forna tiderfanns skojare som sålde patentmediciner sompåstods bota allt från kräfta till gikt. erbjuderhögerkrafterna skattesänkningar sompatentmedicin för alla sorters samhällsproblem.Det finns inget som det inte är verksamt emot.På samma sätt som med Ny Demokrati måstemoderaternas budskap tas på allvar och utsättas försaklig granskning. kan reservationernavara propositioner. Efter en eventuell borgerligvalseger så kommer att vara med ochbilda regering. I sämsta fall med Ny Demokrati somstödparti.I sin skattemotion och reservation nr 1 krävermoderaterna att ''skattetrycket'' skall sänkas med1 % . harredogjort för detta i talarstolen. Man skall börjaredan år 1992, och då skall skatten sänkas med 27,5miljarder? säger att varje hushåll igenomsnitt skall få . i skattesänkning.Hushållen skall således få 27,5 miljarder att handlaför. Det är generöst av ett parti som ständigt talarom stramhet, vikten av låga löner och de allvarligaunderskotten i bytesbalansen.Hur går det med underskotten i bytesbalansen omhushållen bestämmer sig för att öka importen med27,5 miljarder. Hur går det med inflationen omhushållens köpkraft ökar med 27,5 miljarder?Vilka hushåll skall få dela på 27,5 miljarder?Moderaterna säger att de skadligaste skatternaskall sänkas först. Enligt moderat logik är det bl.a.förmögenhetsskatt och omsättningsskatt på aktier.Dessutom vill ytterligare sänkamarginalskatten för höginkomsttagare. Räknarmoderaterna med att skattesänkningar främst skallgå till höginkomsttagare och att de välbeställdahushållen är så kloka att de inte konsumerar utanbara ökar sitt privata sparande?Om inte budgetunderskottet åter skall växa såmåste ''valgåvan'' på nära 30 miljarder finansierasmed omfattande nedskärningar.Enligt motsvarar 27,5 miljarderföljande totala transferreringsposter för det senastavslutade budgetåret:Barnbidragl0 > 11,3 miljarderSjukförsäkringssystemetl0 > 8,1 miljarderFöräldraförsäkringenl0 > 2,0 miljarderStudiestödetl0 > 5,9 miljarderStatligt bostadsbidragl0 > 0,5 miljarderSummal0 > 27,8 miljarderJag påstår inte att har föreslagit dessabesparingar, utan det är ett räkneexempel som visarhur stora ingrepp som krävs för att finansieramoderaternas löften. Men har å andrasidan inte i klartext angett hur sänkningarna skallfinansieras. I sin motion och i reservation 1 angerman i stället fyra fält för finansiering:-- ökad produktion,-- ökat hushållssparande,-- rationaliseringar i offentlig verksamhet,-- minskad rundgång.Herr talman! Borde inte kammaren och väljarna fålitet mera precisa upplysningar om moderaternasfinansiering? Borde inte kammaren få siffror somsäger hur mycket, varifrån och vilka konsekvenserdetta får? Då har ju kammaren och väljarnamöjlighet att ta ställning på mer rationella grunder.Kanske är löften bara blå ballonger,kanske menar de allvar. Oavsett vilket så måste allatendenser till att driva politik med löftesballongerpunkteras. Det är inte bara som skalllämna raka besked, utan också alla andra, vare sigdet gäller höger-, mitt- eller vänsterpartister.I har en representantmed mångårig erfarenhet från skatteutskottet. Hanär en erkänt kunnig skattepolitiker. Jag hoppasdärför och tror och att kan ge besked,kanske redan i replikskiftet i denna debatt.Herr talman! Socialdemokraterna har valt att göraupp med i skattepolitiken. Det fanns enmöjlighet att i stället bygga en skattepolitik från enbred bas -- en uppgörelse med ,och . Jag har personligenlagt ner mycken möda på att finna öppningar tillregeringen och förankra kompromissmöjligheterinternt inom . T.o.m. Åsbrinkerkände i en debatt här i kammaren attvänsterpartiet har lagt fram konstruktiva förslag.Men lönen blev klen, eftersom det blev alltuppenbarare att regeringen hade ett huvudspår,, och att man tänkte följa det till varjepris. Genom detta har socialdemokraterna indirektbanat väg för Bildt och . Det man självanu kallar för firma B & W, eller Buller och Bång.Nu kritiserar borgarnas överbud,och det är bättre sent än aldrig. Men gör det då fulltut och börja sök ett samarbete med denskattepolitikens breda bas som jag har skisserat.Ett enkelt sätt vore att ta det konstruktiva bud medmomssänkning på mat som ochcenterpartiet har enats om. var förstmed att börja driva detta krav. är det mångasom driver det. Det kan väl inte vara enmasochistisk socialdemokratisk princip att aldriggöra något i skattepolitiken som folk stöder?Kammaren och väljarna väntar på besked om ensådan förändrad sinnesstämning hossocialdemokratin.Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag tycker att behållerskygglapparna på när det gällermarginalbeskattningen. Man vägrar att inse att denmycket höga marginalbeskattning som vi hade harvållat rejäla skador på den svenska ekonomingenom åren. I det avseendet är man nära nogensam.Man kritiserar också företagsbeskattningen. Jaghörde någon i säga att den nu är såförmånlig att man tar hem och skattar sina vinster iSverige. Vad är det för fel med det? Jag tycker attdet är ett märkligt resonemang. Det är väl korrektatt svensk industri och svenska företag skall skattasina vinster i ? Det var väl en ren nackdeloch en mycket dålig situation tidigare när mangenom interndebiteringar försökte skatta av sigutomlands i stället. Det var till nackdel för Sverige.Vänsterpartiet har också ett gott öga tillgrundavdraget. I den förra debatten vi hade härville att man helt plötsligt skulle tabort grundavdraget vid . Detuppstod då en mycket märklig stoppeffekt. Vienades om att detta inte var lämpligt. kommerman tillbaka med en avtrappning mellan 140 000och 180 000.Vi ville faktiskt ha en gräns för statsskatten och attden skulle börja tas ut vid 200 000. Det blev180 000. Skälet var att vanliga industriarbetare ochtjänstemän i vanliga lönelägen inte skulle drabbasav statsskatt. vill ta bortgrundavdraget och trappa av det från 140 000. Jagförstår egentligen inte varför man skall välja denmetoden, som både ur lagteknisk synpunkt ochhanteringssynpunkt är ganska märklig. Varför låterman inte 50-procentsbandet gå ned till ca 145 000,eftersom det blir följden av ert förslag? Statsskattpå börjar tas ut vid 145.000 med ertavtrappningsförslag. Själv tycker jag att det är ettmycket dåligt förslag. Jag förstår över huvud tagetinte skälet till att vill höjamariginalskatten för vanliga industriarbetare så fortde börjar komma upp i en vettig lön.Anf. 78 BO () replik:Herr talman! Det var mycket buller och bång i LarsBäckströms anförande, men det är också så som detsägs att tomma tunnor skramlar mest. Det kan intevara lätt att i denna debatt företräda det parti somhar broderpartier i det som har kollapsatekonomiskt. Man har där tillämpat ekonomiskagrunder, planstyrning och hög beskattning somLars fortfarande står för. Vi har sett vadsom har hänt med ekonomin i . Viser hur man förtvivlat försöker restaureraekonomierna i .