prot · GF0914 · 1991-10-22 00:00:00 — Detta gäller under förutsättning attlägenheten har en sådan storlek och utformning attden kan användas av en rullstolsbunden person ochatt den lägre standarden i lägenheten kompenserasav gemensamma utrymmen för matlagning,måltider och samvaro samt av den utrustning somfinns där.Vid behandling av prop. 1990/91:150(Reviderad finansplan m.m.) uttalades bl.a. attstimulansbidrag och bostadslån bör kunna utgå tillgruppbostäder för åldersdementa, även om det ivissa fall av lämplighetsskäl finns anledning attavstå från köksutrustning i varje boendeenhet,samt att regelsystemet i detta avseende bör ändras.Den dåvarande regeringen beslöt med anledninghärav om en ändring i nämnda förordningen (SFS 1286). Enligt 3 § iförordningens nya lydelse behöver kravet påköksutrustning i bostadslägenheterna inte varauppfyllt i fråga om gruppbostäder föråldersdementa.Härigenom har de krav som ställts av de borgerligamotionärerna med avvikande mening, som StenSvensson åberopar, efterkommits. Jag villunderstryka vikten av att tillämpningen avregelverket noga följs. Om det vid den praktiskatillämpningen visar sig att reglerna bör vara merflexibla, får frågan ytterligare övervägas.Anf. 29 ():Herr talman! Jag ber att få tacka socialministernför svaret. Jag tar särskilt fasta på de två avslutandemeningarna, som visar en mer positiv och offensivsyn än den som kännetecknade den tidigareregeringen. När dessa motioner behandlades här iriksdagen var socialdemokraterna ibostadsutskottet direkt negativa och ville intemedverka till några förändringar, medansocialdemokraterna i socialutskottet var betydligtmer positivt inställda, vilket framgår av ÄDEL-betänkandet.För min del tror jag att man måste se på flerdetaljer, och inte bara köksutrustningen. Jag kansom exempel nämna planering av entréer ochkombinationsmöjligheter vid om- och tillbyggnadnär det gäller äldre lokaler.För sedan blev jag av en kommunalmanunderrättad om hur det gick till i enfullmäktigeförsamling när man skulle ta ställningtill ombyggnad av ålderdomshemmet för attmöjliggöra tillbyggnad av gruppbostäder föråldersdementa. Vederbörande kommunalman sadeatt om denna ändring hade genomförts långttidigare, hade kommunen kunnat spara 1 milj.kr.på det aktuella projektet. Det gör mig litetbekymrad om statliga bestämmelser med dennainnebörd leder till onödiga kostnader, särskilt idagens samhällsekonomiska läge.Vi borde kunna vara överens om attkommunalmännen bör kunna få litet friare händeroch att de utifrån lokala förhållanden ochförutsättningar skall kunna välja de praktiskalösningar som passar bäst. Dessutom kännerkommunalmännen bättre till de gamla som skallvistas på dessa gruppbostäder. Jag tror attkommunalmännen kommer att välja sådanalösningar som är av god kvalitet, men som kanskeär billigare, utan att man för den skull behöver haså detaljerade statliga pekpinnar.Anf. 30 Socialminister ():Herr talman! Det råder inte några delade meningarmellan oss, så jag har inget att tillägga.Anf. 31 ():Herr talman! Jag tolkar det då som attsocialministern med sitt svar menar att om man frånregeringens sida upptäcker att det inte blir såmånga gruppbostäder som det vore önskvärt för attde gamla skall kunna utplaceras, kan vi förvänta ossatt man genast går in och korrigerar förhållandenaoch gör reglerna än mer flexibla.Anf. 32 Socialminister ():Herr talman! Det är rätt tolkat. Tack.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1991/92:37 omalkohollagstiftningenAnf. 33 Socialminister ():Herr talman! i har frågatmig huruvida biträdande socialminister personliga åsikt att åldersgränsen föralkoholservering bör höjas till är förenlig medregeringens löfte att se över onödigt ochbyråkratiskt krångel i den nuvarandealkohollagstiftningen.Förslag om en höjd åldersgräns för servering avalkoholdrycker till -- dvs. samma åldersgränssom gäller vid inköp i systembutikerna -- har undersenare år förts fram av bl.a. . Fråganhar också behandlats avriksdagen. Några invändningar av det slag som StenAndersson anför, har knappast framförts mot ensådan enhetlig åldersgräns.Däremot ansåg den dåvarande regeringen i den s.k.folkhälsopropositionen (prop. 1990/91:175) att detfanns andra skäl mot att höja åldersgränsen förservering av alkohol på restauranger och att detdärför inte borde ske. Åtgärder somär inriktade på att de nuvarande reglerna följsborde prövas innan restriktionerna skärps. I dettainstämde riksdagen.Regeringen skall tillsätta enalkoholpolitisk kommission. Kommissionenkommer självfallet att ha möjlighet att behandlaäven den här frågan. Jag ser inga skäl att föregripaden bedömning som kommissionen kan komma attgöra.Anf. 34 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret. Det är positivtatt det som man befarade när man hörde BoKönbergs uppfattning i media inte kommer attinträffa.Det talas mycket om kineseri. Är detnågonting som är kineseri, är det Sverigesalkohollagstiftning, särskilt den som berör demyndiga svenska medborgare som ännu inte fyllt 20år. Jag skall inte ta upp tiden med att räkna upp allarättigheter dessa män och kvinnor har på andraområden men inte på just alkoholområdet, där dedefinitivt är diskriminerade.Man har heller aldrig frågat dessa 18--19-åringarom deras uppfattning om och inställning till dessafrågor, men vi har ändå fattat besluten här iriksdagen.Jag vill avsluta med en fråga till statsrådet: inom denna kommission inte tänka sig attvända på saken och fråga sig om vi inte kan upphöraatt diskriminera dessa myndiga medborgare genomatt så fort de blivit myndiga ge dem rätt att -- precissom i alla andra sammanhang -- köpa en flaska vinpå Systembolaget?Anf. 35 Socialminister ():Herr talman! Jag tycker inte att det nu finnsanledning att göra någon sådan förändring avregelsystemet.Det finns lagstiftning och regler en lång rad olikaåldersgränser som tillämpas i olika sammanhang.Dessa åldersgränser har naturligtvis övervägts avdem som har utfärdat reglerna, ofta elleri andra fall våra myndigheter. Det finns inte någonanledning att eftersträva en enhetlig åldersgräns,utan det viktiga är att finna den åldersgräns som ärlämplig för varje sammanhang.Jag menar att det inte är aktuellt att genomföra denförändring som frågar efter. Vi fårse vad alkoholkommissionen kommer fram till isina överväganden, men innan den har avslutat sittarbete skall vi inte under några förhållandengenomföra några förändringar.Anf. 36 i (m):Herr talman! Jag noterar att vi även framöver --åtminstone framöver -- skall behålla densituationen att en person som har fyllt kan bliinvald i riksdag, besluta om Sverigesalkoholpolitik, få lov att gifta sig, skaffa barn, takörkort och göra militärtjänstgöring, men han/honfår inte köpa en flaska lättvin på Systembolaget.Det kallar jag, herr talman, för ren och skärdiskriminering.Anf. 37 Socialminister ():Herr talman! Det finns mycket som den som kanbli invald i riksdag inte får göra. Det finnsmånga situationer där man som 18-åring kan blisärbehandlad, även om man har rätt att rösta ochrätt att bli invald i riksdag. Man fårvisserligen skaffa barn -- det kan man, som bekant,göra även innan man fyller -- men man får inteadoptera barn förrän man fyller 25 år.Det är inte ovanligt med andra åldersgränser iandra sammanhang än vad som gäller för inval tillSveriges riksdag. Jag tycker inte att det finns någonanledning att generellt sett ändra på dessaåldersgränser.Anf. 38 i (m):Herr talman! Jag vidhåller trots allt minuppfattning att om man är en myndig medborgare,skall man ha samma rättigheter som alla andramyndiga medborgare, trots att man inte fyllt 20 år.Anf. 39 Socialminister ():Herr talman! Huvudbekymret i svenskalkoholpolitik är inte åldersgränsen, utan attalkoholkonsumtionen alltjämt är för omfattande.I samband med inträde i EG kommer vi attställas inför stora och nya problem när det gällerutformningen av alkoholpolitiken. När priset intelängre kan användas på samma sätt i en aktivalkoholpolitik, är jag övertygad om att vi måstepröva nya och andra restriktioner. då välkommen med uppslag, för sådana kommeratt behövas.Anf. 40 i (m):Herr talman! Visserligen har vi kommit litet påsidan av frågan, men jag vill i alla fall medanledning av statsrådets påståenden säga att vi harde problem med alkohol som vi har i tackvare vår nuvarande lagstiftning.Anf. 41 Socialminister ():Herr talman! Denna övertygelse bygger påokunskap och inte på några vetenskapligt belagdarapporter. Det finns ett mycket entydigt materialsom visar att de restriktioner som vi har i Sverigehar lett till mindre omfattande alkoholkonsumtionoch mindre omfattande alkoholskador än vad manhar i länder med en mer frihetlig alkoholpolitik.Anf. 42 i (m):Herr talman! skall statsrådet ochjag ha en debatt här i kammaren om just svenskalkoholpolitik och den skrytpolitik som innebär har en siffra som redovisas officiellt, medanman har en helt annan totalkonsumtionssiffra, ochdenna siffra skall jag då redovisa vetenskapligunderbyggnad för.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:50 omungdomsbostadsstödetAnf. 43 Socialminister ():Herr talman! Det har fallit på min lott att svara pådenna fråga, även om den bara delvis berör mittansvarsområde.Kent har frågat bostadsministern omregeringen avser att lägga fram förslag om att tabort de bostadsstöd som gör det lättare förungdomar med svag ställning på bostadsmarknadenatt skaffa sig en egen bostad. Frågan har alltsåöverlämnats till mig.Det finns inga planer på att avskaffaungdomsbostadsbidragen. Däremot är detregeringens avsikt att föreslå att avskaffadet särskilda ungdomsbostadsstödet. StatsrådetLundgren, som är föredragande på den härpunkten, avser att i annat sammanhang återkommatill denna fråga.Anf. 44 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Det är ett glädjande besked för de ungefär 30 000ungdomar som har fått ungdomsbostadsbidragunder . Det är också glädjande attdet i den maktkamp som uppenbarligen har funnitsmellan regeringspartierna är som hargått segrande ur striden. Jag tror att de 30 000lågavlönade ungdomarna kommer att tackafolkpartiet för det. Jag tror också att det i riksdagenfinns en opposition som slåss för ungdomarsmöjligheter att få en bostad.Det som emellertid är litet skrämmande gällerungdomsbostadsstödet, som ändå innebär enganska liten summa pengar för staten men somunder den tid som det har utbetalats har bidragit tillatt man har fått fram ungefär 12 000 små och billigabostäder till unga människor, och framför allt tillunga människor som inte har kontakter ellerkapital för att skaffa sig en egen bostad. Genom ettborttagande av detta försvårar man framför allt förde tjejer och killar som har en svagare ställning påbostadsmarknaden. Det är dessa ungdomar som istörre utsträckning än andra ungdomar hänvisas tillbostadsförmedlingarna. Men detta var ett sätt att fåfram fler lägenheter som dessa ungdomar kundeefterfråga.Jag måste ställa följande fråga till statsrådet. Vadvill regeringen göra för att underlätta för ungdomarmed svag ställning att få en bostad?Anf. 45 Socialminister ():Fru talman! Först kan jag dementera det som KentCarlsson sade om maktkamp. Det har inte varitnågra som helst problem att övertyga den övrigaregeringen på denna punkt.När det gäller åtgärder för ungdomar ärhuvudproblemet att vi i fråga om svenskbostadspolitik och svenskt bostadsbyggande underen lång följd av år har byggt för få små lägenheter.Det är denna brist som har drabbat ungdomar ochen del andra ensamstående personer som skullenöja sig med en mindre lägenhet. Vi har från mittpartis sida, både kommunalt och på riksnivå, underen lång följd av år föreslagit att det skall byggas flersmå lägenheter. Jag tror i själva verket att det ärden enda lösningen. Ett litet selektivt stöd som idetta fall handlar om några tiotal miljoner kronortror jag inte gör vare sig till eller från när man skalllösa ungdomars bostadsproblem.Anf. 46 ():Fru talman! Detta stöd har ändå inneburit att manhar fått fram ungefär 12 000 lägenheter. Det har letttill att man i många kommuner, , ,, m.fl., har försökt använda enklametoder för att plocka fram sådana lägenheter somannars inte skulle ha kommit ungdomarna till del.Detta är ett ganska billigt sätt för staten att få framså pass många lägenheter som är billiga och sompassar som förstabostäder för ungdomar. Jag troratt det helt enkelt är en dum politik att ta bort denstimulans som detta har inneburit förkommunerna. Det kommer att innebära attambitionen när det gäller att skaffa fram den härtypen av förstagångsbostäder minskar. Vi kan varaöverens om att man behöver bygga flersmålägenheter, framför allt i de stora städerna, mendet behöver inte utesluta att man även gör insatserför att dammsuga den marknad som ändå finns.Anf. 47 Socialminister ():Fru talman! säger att man har fåttfram ett antal tusen lägenheter. Det vet vi väl isjälva verket ingenting om. Det enda vi vet är hurmånga lägenheter som får stöd på detta sätt. Ochdet är riktigt att det handlar om några tusen, ochdet kostar staten några tiotals miljoner. Men jagtror i själva verket inte att dettaungdomsbostadsstöd i verkligheten fyller någonannan funktion än en mer symbolisk funktion närdet gäller att lösa ungdomarnas bostadsproblem.Vilka åtgärder som regeringen kommer att vidtasom ett komplement till den allmännabostadspolitiken får ansvariga statsråd anledningatt återkomma till. Det kan jag inte gå närmare inpå i dag.Anf. 48 ():Fru talman! Jag har själv rest runt och talat medkommunalpolitiker av olika politiska kulörer. Dethar varit folkpartister, moderater ochsocialdemokrater. Det här stödet har faktisktinneburit att de har höjt ambitionsnivån. De haraktiverat sina bostadsförmedlingar, och de harförsökt hitta okonventionella lösningar. Dessa harbestått i att förmedla mindre lägenheter men ävenatt plocka fram sådant som inte har stått tillbostadsmarknadens förfogande. Även en del enklalösningar har gjorts. Bl.a. har gamlapensionärshem som inte används och en delandra byggnader tagits till vara. Detta har skettmed hjälp av detta stöd. Man har alltså fått etttillskott av lägenheter som passar för ungdomar.Det är därför synd att regeringen nu vill ta bortdetta stöd.Anf. 49 Socialminister ():Fru talman! Denna fråga får jag och andra statsrådanledning att återkomma till. För dagen får KentCarlsson glädja sig över attungdomsbostadsbidraget blir kvar.Anf. 50 ():Fru talman! Det är ett mycket glädjande besked,eftersom dessa ca 30 000 tjejer och killar harinkomster på högst , alltså inga högainkomster. För många av dem hade ett borttagandeenligt moderat modell inneburit att de antagligenhade fått lämna sina lägenheter.När det gäller ungdomsbostadsstödet tror jag attregeringen vidtar en felaktig åtgärd när den tänkerta bort detta bidrag. Det kommer att drabbaframför allt de unga människor istorstadsregionerna som har en svag ställning påbostadsmarknaden.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:46 omvalkretsindelningen i länAnf. 51 Statsrådet talman! har frågatjustitieministern om hon avser att undersökamöjligheterna till en bred politisk lösning för att fåen ändring i valkretsindelningen i ienlighet med tidigare utredningsförslag.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Frågan om valkretsindelningen i harbehandlats i åtskilliga utredningar, senast avstorstadsutredningen. I utredningarna harföreslagits bl.a. att länet skall delas upp i en nordligoch en sydlig valkrets samt en valkrets för Malmökommun. Någon slutlig politisk enighet haremellertid inte kunnat uppnås kring förslagen, ochde har därför inte lett till en lagstiftning.I regeringsförklaringen sägs att regeringen skall tafram ett förslag till ändring av valsystemet i syfte attfå ett ökat inslag av personval till . Fråganom personval och valkretsindelningen har ett närasamband. Regeringen har ännu inte tagit ställningtill i vilka former utredningsarbetet skall bedrivasoch vilka frågor som skall omfattas. Frågan omvalkretsindelningen i bl.a. kommerdock säkert upp i detta sammanhang.Det är min förhoppning att det i det sammanhangetskall gå att uppnå en bred politisk enighet i dennafråga.Anf. 52 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret ochpassar också på att önska henne välkommen iämbetet.Fyrstadskretsen är en anomali. Den var motiveradnär den bildades dålevnadsbetingelserna i stad och på landet varväsentligt olika. existerar inte dessaskillnader. Speciellt upprörande är det att Malmökommun med ca 180 000 röstberättigade inte utgören egen valkrets.Redan 1974 års valkretsutredning, som jagtillhörde, rekommenderade en ändring sominnebar att länet skulle indelas i de tre valkretsarsom det just har redogjorts för.Då ytterligare utredningar ansågs erforderligatillsattes en sådan 1980. Den kom till precis sammaresultat, men den väntade propositionen ladesaldrig fram då man uppenbarligen inte kundeuppnå den näst intill totala uppslutning som ansågsbehövas. senast har även storstadsutredningenbehandlat frågan.Jag har ställt frågor i ämnet till dedåvarande justitieministrarna , och svaren har hela tidenvarit att reformen borde genomföras om det går attnå en tillfredsställande enighet partierna emellan.Det är glädjande att frågan nu tas upp igen isamband med översynen av personval. Jag hadeinte väntat mig att det i regeringsdeklarationenskulle stå att det skulle bli en ändring i Malmöhuslän, men det är glädjande att detta kommer upp.En naturlig följdfråga till statsrådet är om hon delarmin uppfattning att den nuvarande indelningen ärolämplig och otidsenlig.Anf. 53 Statsrådet talman! Jag vill nu inte uttala mig bestämt påden punkten, utan jag vill hänvisa till den utredningsom kommer att komma till stånd.När det har tillsatts så många utredningar i dennafråga kan man undra varför det skulle behövasytterligare utredningar. Men valsystemet utgör jugrunden för vårt demokratiska samhälle, och ettbeslut om ändringar i valsystemet bör därför fattasi så stor enighet som möjligt mellan de politiskapartierna.När vi nu avser att ta fram ett förslag om ett ökatinslag av personval till , där men givetvisbör eftersträva en bred politisk enighet, är detnaturligt att man försöker att äntligen nåen politisk enighet även i denna fråga.Anf. 54 ():Fru talman! Jag har förståelse för att statsrådet somny i ämbetet ännu inte vill ta ställning i frågan. Jagtänkte emellertid med några citat hjälpa statsrådeten liten bit på vägen när det gäller hur opinionen äri i denna fråga. I stod föjande:''Fyrstadskretsen är en onaturlig valkrets. Det finnsvarken geografisk eller intressemässigsamhörighet, och det är rimligt att tre valkretsarbildas med som egen krets. ''stod följande:''Det finns goda skäl att söka få en ändring.Konstruktionen fyrstadskretsen är och förblir enkvarleva från med betydande motsättningarmellan stad och landsbygd. Förhållandena harblivit än mer absurda genom att betydandelandsbygdsområden införlivats med Helsingborgoch varigenom kommunblivit avskild från resten av Malmöhuskretsen. ''Jag tackar än en gång för svaret och hoppas att denhär minidebatten i alla fall har medfört attstatsrådet har fått en klar uppfattning om att vi nerei anser att denna valkretsindelning ärolämplig.Anf. 55 Statsrådet talman! Jag tackar försynpunkterna och skall givetvis ha dem i åtanke närfrågan kommer upp.Anf. 56 ():Fru talman! För att få sista ordet skall jag bara änen gång be att få tacka.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:39 omprisregleringsavgiften på handelsgödsel m.m.Anf. 57 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen planerar att förändra nivån påprisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel och när detta i så fall kommeratt ske.Prisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel används för att delfinansieraregleringsåtgärderna på spannmålsområdet, främstkostnaderna för export av det svenskaspannmålsöverskottet.Spannmålsskörden i var ovanligtstor och världsmarknadspriserna på spannmålsamtidigt låga, varför det uppstod ett stortunderskott i spannmålsregleringen.För att bidra till finansieringen av detta underskottbeslutade att ställa enräntefri rörlig kredit på 400 milj.kr. till förfogandeför detta ändamål. höjdes krediten medytterligare 650 milj.kr.Samtidigt som dessa krediter ställdes till förfogandehöjdes prisregleringsavgifterna på handelsgödseloch bekämpningsmedel, först ochdärefter . Dessa frågor har för övrigtdiskuterats livligt här i kammaren.Avgiftshöjningen skulle disponeras för att betala avden utnyttjade krediten.Den rörliga krediten amorterades med 555 milj.kr.per i enlighet med beslutom vissa livsmedelspolitiska frågor. Detta innebarenligt den dåvarande regeringen attprisregleringsavgifterna skulle sänkas med 20 %per men att den återståendehöjningen skulle kvarstå till desskrediten är avbetald.Frågan om avgifternas nivå efter den 1 juli 1992bereds i samband med pågåendebudgetarbete. Någon sänkning av avgiften före den1 kommer inte att göras.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret.Att jag i min fråga inte berörde den 20-procentigahöjning som skedde beror på att den vartidsbegränsad. Den upphör den 1 juli 1992.Däremot var den höjning som regeringen gavjordbruksnämnden tillstånd att genomföra hösten1990 inte tidsbegränsad. Eftersom flera avpartierna som ingår i regeringen var emot ensådan höjning spekuleras det bland lantbrukare omatt den nuvarande regeringen kan komma attavskaffa denna. Det har, som jag skrev i min fråga,lett fram till att det inte säljs någonhandelsgödsel. Supra i har fått slutaeller åtminstone kraftigt dra ned på tillverkningeneftersom lagren är fyllda, och transportföretagenfår inga transporter. Om detta fortsätter får manproblem med att snabbt få ut denhandelsgödsel som behövs. Därför är det bra att detnu har kommit ett besked från jordbruksministernom att nuvarande avgifter ligger kvar, i varje fall tillden 1 juli 1992.Eftersom vi har avgifter som ligger på eninternationellt hög nivå vill jag passa på att frågahur jordbruksministern ser på detta framöver, närvi kommer med i EG. Kommer vi då att ha kvardessa höga avgifter och kompensera vårt jordbrukför merkostnaden, eller förutsätterjordbruksministern att vi skall gå över till sammabestämmelser som gäller inom EG, dvs. att viavskaffar eller kraftigt reducerar både avgifter ochmiljöavgifter som betraktas som skatt?Anf. 59 Jordbruksminister ():Fru talman! Först vill jag säga att det viktigabesked som, såvitt jag förstår, såväl många lantbrukare och andra som handlarmed gödselmedel är intresserade av gäller när ensänkning av regleringsavgiften kommer att ske. Detbeskedet är, som jag sagt: Det blir ingensänkning före . Vad som händer efter den1 juli är en fråga som vi håller på att se över inomregeringskansliet.Förhoppningsvis blir det möjligt att i första handuppfylla kravet beträffande de ochmöjligen också att gå något steg till. I ett längreperspektiv är jag av den uppfattningen att vi måsteharmonisera utvecklingen i medutvecklingen inom EG. Det gäller i varje fallregleringsavgiften. Miljöavgifter har införts i vårtland på en rad områden, och dessa har betydelse urmiljösynpunkt. Det finns också anledning attavvakta vad man gör inom EG och att först däreftergöra ytterligare ställningstaganden i den frågan.Anf. 60 ():Fru talman! Av jordbruksministerns svar här drarjag slutsatsen att han är av den uppfattningen attdet kan bli förändringar inom EG och att mandärmed kanske närmar sig den svenska synpunktenbeträffande den miljöbelastning som jordbruketåstadkommer. Kanske tar man då även upp densvenska lösningen med miljöavgifter för att minskaanvändningen av handelsgödsel.Huvudsaken är emellertid att svenskt jordbruk fårkonkurrera på lika villkor. Av svaret här drar jagalltså slutsatsen att det är jordbruksministernsambition att så skall ske.Anf. 61 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller näringspolitik iallmänhet men även jordbrukspolitiken är detregeringens strävan att sänka såvälkostnadsnivåerna som stödnivåerna.