prot · GE0997 · 1991-04-18 00:00:00 — Här möter mankunskap och djup som lyser med sin frånvaro i dennyliberala föreställningsvärlden om individ ochkollektiv.Även sådana historiska frihetsivrare som ,och pläderade för att denborgerliga friheten inte kunde vara absolut. Detmåste alltid sättas en gräns mellan det privata ochdet offentliga, mellan individ och kollektiv. Dagenshöger sätter oftast individen mot kollektivet.Sett i detta idéhistoriska perspektiv verkar och kanske ocksåmoderaterna vara på väg att inta en extremindividuell frihetslinje. En sådan ståndpunkt kandefinitivt inte förenas med socialliberalismen. Detsäger nu de unga blå moderatkadetterna i sinakaxiga tal och artiklar.Socialdemokraterna vill på ett annat sätt änmoderaterna utveckla den individuella friheten. Vikombinerar friheten med solidariteten ochframhåller också hur viktigt det är att vi håller ossmed rättvisa och trygghet, inte bara för några utanför alla. Denna moraliska dimension är drivkraftenhos socialdemokratin och hävdas särskilt starkt isocialpolitiken.Min andra kritik gentemot frihetsväggäller politikens beslutsformer. Enligt Sverigesgrundlag utövas folkstyret i stat, landsting ochkommuner. säger nu att kommuneroch landsting är monopol och att individen inte härhar något att säga till om. Det är bl.a. därför sommoderaterna vill privatisera i den sociala välfärden.De anser att friheten finns på marknaden och inte ide demokratiska beslutsformerna.I detta sammanhang gör en logiskkullerbytta. Både marknaden och demokratin är juinstrument för individens fria val -- om dock i olikaformer. Att döma ut demokratin som ickeindividuellt påverkbar håller inte i sak. Därtillkommer, som Per Stenmarck vet, att politiker kanav- och tillsättas. Denna form av påverkan finnssom bekant inte i det marknadsliberala systemet.Socialdemokratin anser därför att demokratin är enbättre form än marknaden när det gäller attförverkliga de grundläggande målen isocialpolitiken.Sammanfattningsvis ser jag två viktiga skiljelinjermellan socialdemokraterna och isocialpolitiken.För det första gäller det pengarna. Medmoderaternas stora neddragningar kan dengenerella välfärdspolitiken inte upprätthållas. Detblir luft utan innehåll.För det andra gäller det solidariteten. Moderaternavill flytta inflytandet från demokratin tillmarknaden. Det ger de enskilda mindre chanser tillinsyn och påverkan.Herr talman! Jag vill återkomma till den moraliskadimensionen i socialpolitiken. Den måste bygga påden humanistiska människosynen, dvs. att stå förett människovärde som bygger på existensen avvåra liv -- på vad vi är och inte på vad vi gör.Det föreligger nog en bred enighet om dennadimension i . Men det är oroande långt frånord till handling. Den praktiska tillämpningen avden humanistiska människosynen sitter allt trängre.Etiken blommar bokstavligen i tal och böcker, menden står blek och skuggad i vardagen. Det berornog på att många inte vill omsätta etiken i praktiskhandling, ty då upptäcker de att det kostar.Några uppvaktningar i socialutskottet frånhandikapporganisationer har visat hur svårt det ärför gravt fysiskt handikappade unga människor attfå ett fullvärdigt liv. Dessa uppvaktningar har ocksåvisat vilka oerhörda uppoffringar som de anhörigamåste göra för att klara ett anständigt liv för deunga. Förbättringar i dessa sammanhang ställerkrav på pengar.Det växande antalet äldre i kommersannolikt också att ställa krav på mer pengar ochmer personal om mål för välfärden skallkunna upprätthållas, dvs. att alla skall få ta del avdenna välfärd. Det faktum att vi kommer att mötaså många äldre får vi som har ansvar försocialpolitiken inte skjuta åt sidan. Vi får inte nöjaoss med en del andra som kliver fram på plan ochlägger ut dimridåer om att man med produktivitetoch effektivitet nog skall klara detta.I kritiserar tre inflytelserikaföretagsledare gymnasiereformen. De säger i nu måste börja satsa på denintellektuella eliten. Naturligtvis säger de dettamed tanke på industrin, exporten och marknadenoch sannolikt inte med tanke på de grundläggandemänskliga värdena. Jag tror att det är viktigt att vipå olika håll inom olika partier ser till att denteknologiska människosynen inte vinner insteg iSverige. Socialpolitiken behöver därför befästa enstark ställning här i och i befolkningen föratt människovärdet skall hävdas.Herr talman! Jag vill fortsättningsvis någotkommentera vårt arbete i socialutskottet. Vi harsnart arbetat , och jag villäven säga något om det obefintliga borgerligaalternativet till socialpolitiken. Först vill jagemellertid ta upp arbetet i socialutskottet.Jag satt inför dagens debatt och summerade deärenden som socialutskottet har arbetat med underdenna mandatperiod. Det är väldigt många. Vi hararbetat med propositioner, motioner och initiativ.Om vi tittar i backspegeln visar det sig att visannolikt har gjort mer förändringar än manvanligtvis tror. När utskottet träffas försammanträde tror jag att många avoss har föreställningen att vi har att göra med enstaisk socialpolitik. Men om vi tittar i backspegelnför att se vad vi har åstadkommit under dennaperiod är det sannerligen ingen statistiksocialpolitik vi har att göra med.Jag uppskattar mycket att vi i socialutskottet harkunnat komma överens om att vi vid sidan avarbetet med propositioner och motioner också skallskapa tid för hela utskottet att engagera sig ochfördjupa sig i viktiga områden. Vi har fått tid tillutfrågningar och studiebesök inom olika delar avsocialpolitiken.Jag vill erinra om de insatser som vi har gjort föratt flytta fram positionerna i socialpolitiken när detgäller rättsläkarstationerna, rättspsykiatrin,beställningen inom alkoholpolitiken, gentekniken,äldreomsorgen och senast ungdomsvården.Beträffande det sista har hela utskottet varitengagerat i en fördjupning och gjort en beställningtill regeringen, inte bara när det gäller statsbidragetutan även när det gäller fler och differentieradeplatser och bättre vårdinnehåll. När vi i utskottetinte kunde få detta på en gång, och när de bådakommunförbunden dessutom har sagt att de intevill ha kvar ansvaret för ungdomsvården, hamnadesocialutskottet inför en helt ny situation. Det var dånaturligt att begära utredning om ett statligthuvudmannaskap.Min förhoppning är också att den intressantautskottsutfrågningen som utskottet anordnade omsjukvårdens prioriteringar och etik skall leda till attriksdagen på denna punkt kan flytta frampositionerna så att vi får en grund för korrektaprioriteringar inom svensk sjukvård.På andra sakområden har partierna principielltskilda ståndpunkter. Det område som vi kanske hardiskuterat mest och där vi har profilerat oss gällerhälso- och sjukvården. Jag har haft flera debattermed Per Stenmarck och andra moderater.Jag vill kortfattat säga att jag tror att en del av denkritiska och onyanserade bilden av svensk sjukvårdberor på det s.k. 08-perspektivet, att för mycket avden föreställningsvärld som vi lever med här italarstolen och i bygger på situationen istorstäderna. Men så ser inte ut. ärmer än storstäder, och har intestorstädernas köer i äldreomsorg och har inte gjortneddragningar i långtidsvården, som vi kan se istorstadsregionerna. Det är märkligt att DagensNyheter fick ett stort genomslag i en artikelserie,där man visade att skillnaderna var påtagligamellan 15--20 kommuner. Villkoren var inte lika.Trots detta fortsätter man med en generellsvartmålning av svensk sjukvård. Det skulle nogvara nyttigt för och för sjukvården, om videvalverade 08-perspektivet till förmån för enkorrekt Sverigebild.Socialdemokraterna presenterar ibudgetpropositionen ett ställningstagande för vårsjukvårdsmodell. anges på ett antalpunkter hur vi bör ändra hälso- och sjukvården.Under utskottsbehandlingen har jag ofta funderatöver vilka viktiga initiativ och styrformer somregering och riksdag egentligen har för att rätta tillde brister som vi kan se inom hälso- ochsjukvården. Jag har känt att regering och riksdag ärför passiva när det gäller att rätta till grundläggandebrister i hälso- och sjukvården. Jag vill ta upp någraområden, där jag tycker att nationellaställningstaganden är viktiga.Det första området gäller kvalificeradeutvärderingar av befintlig sjukvård. Här har juSBU inlett ett arbete. I har vi aldrig tidigarehaft professionella experter som har utvärderat sigsjälva och med tyngd påvisat vad som är rätt och feli sjukvården. Det resultat som man nu samlar på siggenom SBUs arbete riskerar att stanna vid de härutvärderingarna. Det är synd. Jag menar attutvärderingarna är så värdefulla och kommer attbetyda så mycket för sjukvården att de bordekomma in i beslutsprocessen, dels denbeslutsprocess som landsting och läkare lever med,dels den som vi lever med i regering och riksdag.För det andra gäller det kvalitetskontrollen inomsjukvården. Här pekade fören sedan på behovet av nationella initiativ.I takt med decentralisering, kompletterandevårdformer och friare organisationer växer behovetav kvalitetskontroll fram. Det måste vara enuppgift för regering och riksdag att se till att vi kanha en tillfredsställande kvalitetskontroll inomsvensk sjukvård.För det tredje vill jag peka på prioriteringar ochetik inom sjukvården. Den utfrågning somsocialutskottet hade visar ju att det behövs enplattform för etiska bedömningar ochprioriteringar. De enskilda landstingen kan intesjälva hitta på en etik på varje område och inteheller själva hitta på en prioritering för varjelandstingsområde. Det behövs en nationellvägledning som grund för både de prioriteringarsom den medicinska professionen skall göra och detsom skall göras politiskt.Jag har också något följt den diskussion som pågåri om medicinsk etik. harskrivit en ny bok och återkommit om etik ochprioriteringar inom den amerikanska vården. Jagvill nämna hans slutsatser, särskilt för PerStenmarck. drar fyra slutsatser medtanke på den amerikanska sjukvården.1. En starkt reglerande kontroll måste utövas avpolitiska instanser.2. Någon form av allmän sjukförsäkring bör finnas.3. Läkarnas, patienternas och vårdinstitutionernasvalfrihet måste begränsas.4. Ny medicinsk teknik måste noga utvärderas,innan den får tillämpas inom sjukvården.Jag refererar också därför att jag tror att densjukvårdsmodell som vi har i duger gott,även om den, som sade, harskönhetsfläckar. Den duger gott när det gäller attgå vidare beträffande etik och prioriteringar.Herr talman! : Jag tycker att det har varitintressant att sitta i socialutskottet och följa hur detre borgerliga partierna vid varje sammanträdeargumenterat för sina resp. partimotioner. Man haroftast röstat för sin linje och varit angelägen om attprofilera sina resp. partiståndpunkter. Därförsaknas det en gemensam borgerlig linje i deavgörande frågorna inom ekonomi ochsocialpolitik. och anser inte attmoderaternas stora skattesänkningar kan förenasmed en ansvarsfull socialpolitik. Här finns dendjupaste borgerliga klyftan. Utan pengar faller julöften och fagert tal. och centernställer sig vid sidan av äldrereformen. Med tanke påbehovet av åtgärder är det illa att de borgerliga intehar kunnat samlas till en gemensam linje iäldrepolitiken. och harskilda uppfattningar om skatt, bidrag och boende.Jag kunde fortsätta. Trots att vi skall ha endiskussion om familjepolitiken kan jag inteunderlåta att säga något om den stora oredans tidnär det gäller den borgerliga familjepolitiken. Jagvet inte om det är vanligt, men i varje fall jag tyckeratt det är ovanligt och märkligt att vi isocialutskottet från de borgerligas sida först får enallmän ihopskrivning om ett vårdnadsbidrag. Denmotionen saknar ju substans. Den innehåller ingabidragsbelopp, den har ingen tidsplan och framförallt saknas pengar. Detta betyder att riksdagenegentligen inte har något vårdnadsbidrag att taställning till. Man skickar fram en tavelram därinnehållet saknas helt. som man skriverihop sig på detta allmänna och icke förpliktigandesätt har man var sin linje. Först spelar man i en trio,sedan uppträder man som solist med var sinfamiljepolitiska linje -- , ochfolkpartiet. Jag säger som Per : ''Lycka tillmed bedriften att få folk att tro på den här valsen'' --dvs. valsen att det finns ett gemensamt borgerligtalternativ i familjepolitiken.Låt mig också säga några ord till såg socialdemokratin som en armé i moraliskupplösning. Det där var väl närmast en lustighetfrån sida, eller kanske ettönsketänkande. Men jag tycker att det är djärvt avDaniel Tarschys att försöka utmålasocialdemokratin som ett stort sönderfallande partinär man själv i så stor utsträckning har delademeningar. På ett landsmöte lyckades ni inte fåordning på familjepolitiken. Ni satte till enarbetsgrupp, men inte heller den lyckades. Om jagminns rätt höll den presskonferens tillsammansmed . BengtWesterberg sade att det väl ligger någonting isocialdemokraternas politik, man borde kanskekompromissa. Sedan hade någon professor från , som tyckte kanske skulle pröva dragningsrätter. DanielTarschys, när man inte kan ena det egna partiet ifamiljepolitiken skall man inte beskylla andrapartier för att inte ha en sammanhållande politik.Detsamma gäller ju också vandringarfrån höger till vänster, som har varitkännetecknande för liberalerna och folkpartietunder hela efterkrigstiden. Än åker man åt höger,än åker man åt vänster. Det är inte förutan att manbeskyller folkpartisterna för att vara kluvna ochfara litet hit och dit.När det gäller för det tredje gentekniken vill jagpåstå att spänningen inom är större änvad den är mellan andra politiska partier här iriksdagen. Nog skall man se om det egna huset,, innan man går ut och i stora ordpåstår att socialdemokratin är en armé i moralisktsönderfall.Jag vill ta upp en sista fråga som gäller moderaternaoch . Ni gick ut i en artikel i , där ni skrev ihop er och förespeglade ettpolitiskt alternativ. Vi var många som undrade överom ni också skulle visa det seriöst och i praktiskhandling här i . Skulle ni t.ex. i anslutningtill budgetpropositionen formulera en gemensamsocialpolitik i utskottet, inte bara skriva artiklar iDagens Nyheter, utan i sak presentera ett alternativför väljarna före valet? Ni har inte presenteratnågot sådant. Jag tror, , att ni här iriksdagen och bland dem som är insiktsfulla ipolitiken har en mycket låg trovärdighet när detgäller att kunna presentera ett gemensamtalternativ. Detta gäller så länge som man håller sigtill att skriva artiklar i i stället föratt ge substans åt sin mening här i riksdagen.Centern verkar ha ställts åt sidan i samarbetetmellan och . såg jag attni kanske skulle träffas igen. Jag vet inteom kommer att få vara med i utformandetav socialpolitiken framöver.Allra sist ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan och bifall till reservationerna 28 och 29samt avslag på reservationerna 1--27 och 30--49.Anf. 19 ():Herr talman! Jag gav ett femtontal exempel påövergivna ståndpunkter och ett halvdussin exempelpå svikna vallöften. Till inget av dem hade BoHolmberg någon kommentar.Jag vill gärna vitsorda att samarbetet isocialutskottet har varit bra, konstruktivt ochfruktbärande. Vi har tillsammans kunnat uträttamycket, som jag tror är till värde för socialpolitikeni . På den punkten vill jag ge Bo Holmberghelt rätt. Men jag blir litet rädd när han närmastföraktfullt talar om strävanden efter effektivitet isocialpolitiken och om att öka produktiviteten. Omvi inte kan använda resurserna bra i sjukvård, isocialtjänst och på andra områden, kan vi inte göraallt det goda vi önskar. Jag tror att det finns ett stortutrymme för att förbättra våra metoder, för attvända på slantarna så att vi kan hjälpa flermänniskor bättre. Det menar jag är en oerhörtviktig uppgift för oss som politiker att arbeta med.Det här föraktet för effektivitet för inte framåt. Detär inte heller etiskt. Det etiska är faktiskt attanvända resurserna så bra som det går.Sedan kommer in på frågan omsplittring. Detta kan vi så klart diskutera ievinnerlighet. Bevisligen har det ändå inomsocialdemokratin uppstått en mycket starkoenighet på ett betydande antal punkter som gällersocialpolitiken. Det behöver inte vara någotnegativt. Det är bra att det pågår en debatt. Mendet är omöjligt att påstå att det finns ensocialdemokratisk politik som står sig från det enaåret till det andra, som står sig från ena sidan avVasagatan till den andra. Socialdemokratin i sigföreter redan exempel på oerhört mångaståndpunkter. Skall man sedan bedömasocialdemokratin tillsammans med de två partier iriksdagen som utgör stödpartier i olikasammanhang, uppstår naturligtvis en ännu störremångfald. De borgerliga partierna har självfalletolika uppfattningar i en hel rad frågor. Det är ingensom har stuckit under stol med det. Men på en radolika områden har vi också visat att vi hargemensamma ståndpunkter, som vi är beredda attdriva och genomföra för att utvecklasocialpolitiken.För är kampen för det glömda ,kampen för att befästa välfärdssamhället genom enstark ekonomisk politik och kampen för att se tillatt inte socialförsäkringarna tar alla pengar ochdärmed dränerar resurserna för de socialatjänsterna oerhört viktiga frågor. Dem kommer viatt arbeta för under 90-talet.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till kl. 14.30.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.6 § Muntliga frågor till statsrådStatsminister , statsrådet , miljöminister ,industriminister och statsrådet hade infunnit sig i kammaren för att svarapå muntliga frågor.MatmomsenAnf. 20 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern. Under gårdagen möttes vi av tvåmotstridiga besked i massmedia när det gällerfrågan om sänkt mat på momsen -- ett besked är attmomsen skall sänkas och ett annat besked är attden inte skall sänkas. Vilket är alltså regeringensofficiella besked i frågan om sänkt moms på maten?Anf. 21 Statsminister ():Herr talman! Som svar på frågakan jag meddela, och det sade jag för övrigt redani går, att regeringen inte har fattat något beslut. Vihar redovisat de möjligheter som finns att återgå tillden momsnivå som vi hade före den tillfälligamomshöjningen. Eventuellt gäller det också attöverväga någon form av differentiering. Eftersomdet här är en viktig fråga förbehåller sig regeringenrätten att tänka igenom denna noga innan momsenpå maten -- inte maten på momsen -- sänks.Valperiodens längdAnf. 22 ():Herr talman! I samband med det s.k. krispaketetredovisade regeringen att man förbereddediskussioner kring valfrågorna. Det handlar då omt.ex. Men det här har tydligenlagts på is. Hur ser alltså statsministern på dessasaker? Hur skall dessa frågor hanteras framöver?Anf. 23 Statsminister ():Herr talman! Jag kan säja följande som svar påLennart fråga. Sedan regeringen klargjortsin syn på dessa saker inför har s.k.sonderande samtal ägt rum mellan partierna. Syftetmed dessa sonderande samtal har varit att utrönaom det kunde finnas förutsättningar för att tillsättaen beredning i författningsfrågan som kunde ta uppde större frågorna till avgörande.Jag bedömer att det inte ärmeningsfullt att tillsätta en sådan beredning, ävenom jag själv fortfarande anser attförfattningsfrågorna har mycket stor betydelse. Jagföreställer mig att vi kanske får anledning attåterkomma till dessa saker längre fram.Gud i politikenAnf. 24 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Gertrud har lånat mig ett exemplar avpartitidskriften -- en tidskrift som är grundadav senaste numret av denna tidskrift finns det enmycket intressant ledarartikel som har rubriken''i politiken''. Skribenten är synnerligen oroligmed anledning av den situation som regeringen ochdet socialdemokratiska partiet nu befinner sig i. Jagkan så att säga läsa mig till att vederbörande tror attregeringens enda chans att få sitta kvar efter valet iseptember är att regeringen profilerar sig ivärderingsfrågorna. Framför allt gäller det påkristendomens område.Min fråga till statsministern är: Tänker ni villfaratidskriften och placera ipolitiken?Anf. 25 Statsminister ():Herr talman! I och för sig är jag glad över att FilipFridolfsson läser tidskriften . Det finns alltsåett visst hopp. Tyvärr måste jag göra FilipFridolfsson uppmärksam på att inte sitter med i regeringen. I stället fårFilip vända sig något åt vänster i bänkenhär i kammaren. Där sitter ju kan nog få svar på sinintressanta fråga.När det gäller regeringens inställning till är detvår uppfattning att det är vars och ens ensak.MatmomsenAnf. 26 ():Herr talman! Jag skulle vilja återvända till fråganom matmomsen. Statsministern sade att det är enviktig fråga som regeringen noga behöver tänkaöver. Tyvärr måste jag då påstå att regeringentänker mycket långsamt.Vi i kom framtill hur vi vill ha det. Vi vill nämligen att momsenpå maten skall tas bort.Jag undrar således när regeringen kan förväntas hatänkt klart i denna viktiga fråga.Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Det är bra att den här frågan kommerupp. En av de aspekter som vi skall tillmäta en vissbetydelse i det här sammanhanget är den som gällerhur man gör inom EG. Det är bra att AnnikaÅhnberg vill påskynda vår harmonisering med EGäven på det här området. Men vi är ännu inte riktigtklara över hur man till slut kommer att beslutainom EG. Vi vill därför avvakta utvecklingenytterligare en tid.Anf. 28 ():Herr talman! Om regeringen ochsocialdemokraterna hade vänt sig till vänsterpartiethade det inte varit nödvändigt att vänta påen harmonisering med EG för att kunnaåstadkomma just denna förändring. I övrigt har viingenting emot en EG-anpassning som innebär attvillkoren i förbättras. Det är motsatsen somvi är negativa till.Visst analysmaterial om EGAnf. 29 ():Herr talman! Jag skulle vilja fortsätta på tematEG. Det pågår ju diskussioner i utrikesnämndenutifrån ett analysmaterial -- en analys av hur manser på EGs utveckling mot en militärallians. Vidaregäller det vilka konsekvenser det skulle få för etteventuellt svenskt medlemskap. I EG-debatten hörman ofta att regeringen tycker att det är bra att detförs en offentlig diskussion, att det skall varaöppenhet, att så många som möjligt skall kunnadelta i debatten osv.Men är det så, att det är två partier --och -- som inte har fåttdel av det här analysmaterialet över huvud taget.Naturligtvis kan vi då inte delta i diskussionen påsamma villkor som övriga. Vi är heller interepresenterade i utrikesnämnden, vilket för mig ärobegripligt.Jag undrar om statsministern är villig att se till attvi också kan få del av det aktuella analysmaterialet.Anf. 30 Statsminister ():Herr talman! Enligt beslut skallregeringen under detta år kunna inlämna enansökan om medlemskap i efter hörande avutrikesnämnden, och det är precis vad regeringengör. Vi hör utrikesnämnden, och i den viktigafrågan om de utrikespolitiska aspekterna har visamtal med de borgerliga partiledarna. Det ärdessutom -- det råkar vara så -- dessa partier somhar uttalat sig för medlemskap. Det är väl då rimligtatt vi med just de partier som är överens om ettmedlemskap samråder extra noga.Vi kommer, liksom vi har gjort, att se tillatt också övriga partier, dvs. ochmiljöpartiet, får del av det material som är viktigtnär det gäller att ta ställning i den här frågan.Gruppbostäder för utvecklingsstördaAnf. 31 iVårgårda (c):Herr talman! Jag har också en fråga tillstatsministern. Det gäller gruppbostäder förutvecklingsstörda.En enskild vårdnadsanordnare, en enskildvårdinrättning, i har nämligen fåttavslag på en ansökan om tillstånd för gruppboendeför fem boende. I offentlig regi går det bra att hafem boende. Men i privat regi får det bara vara fyraboende. Mot den bakgrunden skulle jag vilja frågahur statsministern bedömer detta. Vad är det somförorsakar den här skillnaden mellan privata ochoffentliga anordnare av familjeboende?Anf. 32 Statsminister ():Herr talman! Varken socialministern eller vicesocialministern är närvarande i kammaren i dag.Jag tycker att den här frågan är en typisk fråga attställa till dem.Sedan vill jag säga att jag är något förvånad över attövriga statsråd som sitter här och längtar efter att fåsvara på frågor inte får den möjligheten.