prot · GE09124 · 1991-06-03 00:00:00 — För att kunna göra detta måstevi öka våra kunskaper sätta in mer forskning och fåkännedom om den marknad där varorna används.Jag tycker inte att politik på dettaområde är trovärdigt och tillförlitligt. Man ger inteett tillräckligt bra underlag för alla tidsramar ochminskningar som man vill ha. Jag påstår attsocialdemokraternas politik vilar på en stabilkunskapsgrund och på ambitionen att tillsammansmed producenter och användare förändra densvenska kemikalieanvändningen till en för miljönoch hälsan ofarlig användning.Herr talman! Tiden går fort, och jag hinner intefullfölja mitt anförande. Många har här berörtavfallsfrågorna och sagt att det behövs medlagstiftning på det området. Jag tror att det ärmycket viktigt med ökade kommunala insatser, ochsådana har också påbörjats. När man kräverekonomiska styrmedel, tycker jag att vi kan hänvisatill att kommunerna använder olika avgiftssättningför att stimulera till en bättre avfallshantering. Imin kommun har man faktiskt i varje kommundelställt upp en återvinningsgård där människor kanlämna olika produkter, t.o.m. kylskåp och frysskåpsamt allt annat som de vill skall tillvaratas genomåtervinning. Det tror jag är ett bra sätt förkommunerna att stimulera medborgarna till attmedverka till en bra avfallshantering.Låt mig vidare något kommentera det som har sagtsi debatten. I bilaga D, som är fogad tillpropositionen, framgår att detbegränsningsuppdrag som kemikalieinspektionenoch har fått förekommer på fleraställen avvecklingsplaner av en hel del kemikalier.Det är alltså något som redan är på gång. LennartBrunander efterlyser också mer biobaseradedrivmedel. Jag kan hänvisa till att man nu i ökadutsträckning använder vegetabilisk olja både iskogsbruket och i traktorer. Jag tror därför att detkommer att bli mycket vanligare med drivmedelsom är mer biobränslebaserade. om substitutionsprincipen ochmiljöklassificeringen samt hänvisade till deuttalanden som jag just har redovisat. Jag tyckerdet är bra att uttalar att man vill få merfart på detta område. Kommunerna är i full gångmed att utarbeta avfallsplaner. Jag tycker inte att vii fortsättningen skall kräva statliga insatser på detområdet i så stor utsträckning. Det är enligt minmening viktigt att avfallshanteringsfrågorna läggsmer på nivå. Det medför att människorinte längre känner så stor maktlöshet. I ställetupplever de att besluten fattas nära dem.Ingvar pläderar mycket för en mängdekonomiska styrmedel och anser att pengar skallsättas in i olika fonder för att därefter användas tillmiljöförbättrande åtgärder. Problemet är att det ären mycket osäker finansieringskälla. Närmiljöproblemen minskar på vissa områden, dåminskar också avgiftsuttagen. är det intesäkert att problemen och kostnaderna minskar påandra områden, och det gör alltså finansieringenosäker. Det är mycket bättre att låta avgifterna gåin i statskassan, som därefter får betala för kalkningoch annat.Roy talade om överstatliga beslut. Defrågor som han ställde har besvarat. Jag hade faktiskt tänkt svara påprecis samma sätt som han. Jag förstår inte varförmiljöpartiet är så negativt inställt till EG. Där fattasverkligen överstatliga beslut. Vad gäller frågan ommassafabrikernas begränsning avkemikalieanvändning, tycker jag att vi fattade ettbra beslut . Jag tror också att massaindustrinkommer att fortsätta sitt arbete med att förbättraprocesstekniken. Det har redan skett mycket på detområdet. De som har uppmärksammat problemeni har sagt att de redan nu upplever atten förbättring har inträffat.Anders Castberger anser att det är en alldeles fördyr insats att halvera kväveutsläppen frånreningsverken. Jag tror inte att våtmarksfällor förutlakning i och för sig påverkar samma förorenadevatten som man tar hand om i reningsverken. Närdet gäller de kommunala reningsverken vill jag sägaatt det bästa sättet att minska kväveutsläppen därär ju att utöva press på industrin, att se till att detblir en bra teknik för att rena hushållsavfallet. Dåkan vi också få mycket mindrekväveutsläpp från reningsverken. Men jag tror attdet viktigaste när det gäller att minskakväveutsläppen är jordbrukets minskning avanvändningen av handelsgödsel. Det måste bli enförsvarbar användning av stallgödsel, så att det inteblir så stor kväveurlakning.Herr talman! Med detta vill jag sluta mittanförande. Kanske har jag överskridit min tid, mendet är svårt att hinna med. Allra sist skulle jag medanledning av uttalanden om att vi har fått enmycket stor proposition alldeles för sent vilja sägaatt jag vet att utskottets arbetsbörda har varitoerhört stor. Men det är bra att det läggs fram ett såhär stort och sammanhållet förslag påmiljöpolitikens område. Mycket hänger nämligenihop, och man kan prioritera bättre när det rör sigom ett stort förslag. Naturligtvis hade det behövtsmer tid. Jag hoppas att mina kamrater i riksdagenframöver får många intressanta miljöförslag attdebattera och kanske också får bättreorganisatoriska förhållanden för att bättre kunnagå till botten med miljöproblemen.Anf. 64 ()replik:Herr talman! ödmjuka ansats ärju en konstruktiv infallsvinkel för ytterligareutveckling av ett samtal om hur vi gemensamt skallkunna ta ansvar för att få fram nya metoder och ettbättre förhållningssätt för att på den vägen kommalängre i miljöarbetet. Jag gjorde ett försök i denriktningen, som dess värretillbakavisade då hon avstyrkte reservation 90. Istället för just detaljerade mål och gränser förklorutsläpp är jag där öppen för andra tänkbarametoder som skulle kunna prövas. Jag nämnde enkombination av marknadsekonomiskt synsätt ochkoncessionsmetoder, som i form av vad jag kallarklorbubbla skulle kunna vara ett alternativ.När det gällde skogsmarkskalkning drev kanskeGrethe retoriken litet väl långt. Hon sadeatt det bara bidde en tumme. Regeringens anslag ärtillräckligt, sade . Varför då bli såförnärmad över att andra partier tillsammans gåttlängre och faktiskt föreslagit utöverregeringens förslag? Sedan frågade hur det gemensamma programmet påbl.a. det här området skulle se ut som en annanregering -- det var i alla fall så jag tolkade det --skulle komma fram till. Jo, det skulle bli minst 20milj.kr. mer än vad regeringen har föreslagit. Detär just vad partierna har enat sig om.Jag påstod inte alls att det är alldeles för dyrt att setill att det blir en bättre ordning på reningsverken,men det är och kommer att bli mycket dyrt. Vi villinte på något sätt ställa oss avvisande till enhalvering av utsläppen, tvärtom. Som jaginledningsvis sade vill vi gå ännu längre, men detgäller kanske också att få fram helt nya metoder.Det kan vara väl så kostnadseffektivt som att i allalägen hålla fast vid den nuvarande tekniken. Dettanämnde jag och försökte ge en infallsvinkel medavseende på vad man skulle kunna göra. Självfalletspelar en mindre mängd kväve i jordbruket en storroll, och här har liberalerna ocksåmedverkat till att en minskning fortlöpande harkunnat ske.Anf. 65 ()replik:Herr talman! talade en hel delom luftföroreningarnas påverkan på vår miljö ochvår mark. Hon sade att det är ett mycket stortbekymmer, och det är det naturligtvis. Men dåtycker man att regeringen borde vara litet merintresserad av att satsa på åtgärder för att minskautsläppen och för att påverka situationen genomjust kalkning. ökades kalkningsbidraget, mendet är ju inte tillräckligt. var litetbekymrad över hur det skulle gå om det var enannan regering. Trots att det var litet oenighet omnivåerna fick vi en höjning, som är 20 milj.kr. högreän regeringens förslag. Men hadeju rätt när hon sade att begränsadehöjningen. Vi i tycker att man bör satsamer på skogsmarkskalkning redan nu.Sedan talade om läckaget ut tillvåra hav. I senastenummer av sin tidskrift står det att den pågåendeförsurningen gör att läckage av kväve till vårakustvatten ökar. Detta talar ju för att vi borde startamycket tidigare med skogsmarkskalkning för att såatt säga neutralisera. Jag undrar varför inte GretheLundblad och de andra socialdemokraterna kanvara med på detta.När det gäller skogsindustrins utsläpp av klor tyckteGrethe att beslut var så bra. Detvar det kanske, men det var inte på långa vägartillräckligt bra. Industrin sprang ju förbiregeringens förslag mycket snart. börjar välregeringen flåsa i nacken på industrins folk när detgäller ambitionen på det här området. Industrin harju arbetat mycket bra, men inte tillräckligt.Utvecklingen måste påskyndas. Jag tycker attregeringen och socialdemokratin borde se till attavvecklingsplanerna kommer till stånd. Jag förstårinte varför ni inte vill medverka till detta.Sedan skulle jag också vilja fråga om PVC-plastenoch klorutsläppen i det sammanhanget. Borde maninte också här försöka göra någonting mycketsnart?Sedan till bilvårdsmedel. Här rör det sig om varorsom vi inte borde använda så mycket av. Det finnsett miljövårdsprojekt --där manbl.a. tagit upp bilvårdsmedlen. Man har räknat utatt bilvårdsmedel används årligen.Detta är väldigt mycket och påverkar i hög gradnaturen. Det vore mycket bra om man kunde vidtaåtgärder på det här området. Jag tycker att det voreintressant att få veta hur regeringen tänker minskaanvändningen av bilvårdsmedel. Det finns mångaparalleller.Anf. 66 () replik:Herr talman! Först vill jag betona att behovet avkalkning är oerhört stort, inte minst i Norrland.Den här höjningen av bidraget till kalkning räckerinte om man skall kunna klara problemen.När det gäller kväveoxiderna förhåller det sig ju så,att målet 30-procentig minskning inte kommer attkunna . Det sade också iklartext. Men är det då inte rimligt att kräva avregeringen att den skall komma tillbaka medkonkreta åtgärdsförslag för att vi skall kunna uppnåde mål som har slagit fast? Man får intege efter när det börjar bli litet svårt. Är det rimligtatt i det läget acceptera en sådan sak somÖresundsbrobygget, som vi vet kommer att ökautsläppen av kväveoxider? Man har ju enmålsättning och kan sedan välja i åtgärdsfloran vadsom är praktiskt och rimligt. Men här släpper mansom sagt målsättningen så snart det uppstår liteproblem.När det gäller utsläpp av organiskt klor frånblekerierna vill jag fråga vad med helt ofarliga nivåer. Industrin anser attden nuvarande nivån är ofarlig. Jag har intenågonstans hittat att man pekat ut vilken nivå somskulle betraktas som ofarlig.Grethe hade en del att säga om våraförslag till målsättningar och tidsperioder för attminska utsläppen av miljöfarliga ämnen i vår miljö.Hon menade att vi inte skulle klara dem. Jag kanförstå att det, med de utgångspunkter som GretheLundblad har, kan vara litet svårt att få det hela attgå ihop. Men vi förutsätter att man är beredd attsätta till de åtgärder som tekniskt går att vidta. Detfår kosta en del, men det blir inte orimligt dyrt, somvi ser det.Vi har jobbat med expertgrupper inom partiet föratt se vad som är möjligt att göra och vad som inteär möjligt att göra. Vi har inte velat skicka inmotioner där vi detaljerat talar om precis varendaliten åtgärd som går att vidta. Det skulle blifullständigt oformligt att behandla här. Vi tycker attpolitikerna skall sätta upp mål och ramar.Regeringen verkställer, och vi ställer gärna upp sågott det går om regeringen kallar.Är det så svårt att begripa att miljön kräveröverstatliga beslut, men att det inte i sig kräver underkastar sig EG?Anf. 67 () replik:Herr talman! säger att vimoderater och centerpartister har lyckats att fågehör för en ökning av kalkningsanslaget. Men såondgör hon sig över att vi inte skulle ha sammauppfattning när det gäller uppföljningen och hurman sedan skall arbeta vidare med detta. Honfrågar sig också hur en ny regering skall jobba meddessa problem.Grethe , jag tror inte att det är några storaproblem. Vi har enat oss omproblembeskrivningen. Vi har också lyckats att fåtill stånd en ökning av anslaget. Den ökning somhar kommit till stånd när det gällerskogsmarkskalkning anser vi vara positiv. Vimoderater vill givetvis verka för att det ocksåframöver skall bli successiva ökningar. Det fårgivetvis ske i den takt som det finns praktiskamöjligheter till.Vi vill att miljöavgifter avsätts till miljöfonder istället för att gå in i statskassan. Det är det somskiljer oss litet grand från andra partier. Vi menaratt dessa fonder sedan skall bekosta demiljöförbättrande åtgärderna, i första hand i demest drabbade områdena. En sådanförvaltningsform menar vi skulle kunna ge bättremöjligheter till en långsiktig och jämn användningav resurserna jämfört med hur det blir om man gårin för att använda statliga budgetmedel.Som motargument säger att närbehovet av dessa åtgärder minskar finns det ingamedel om det inte flyter in några miljöavgifter. Meni praktiken är det uppenbarligen så, att när det intelängre flyter in medel har också miljöproblemenminskat. Att dessa fonder avskaffar sig självasuccessivt kan inte vara någon nackdel. Nog är detpositivt. Skulle det vara så illa att det ändå finnsjättestora problem, får vi givetvis fatta de beslut omnya anslag som i så fall skulle behövas.En del av skogsproblematiken är klorutsläppen isamband med massatillverkningen.Miljöavgiftsutredningens förslag är logiskt, mendet förutsätter att liknande miljöavgifter tas ut iSveriges konkurrentländer. Det är inte så . Detär därför inte lämpligt att ensidigt införmiljöavgifter på de utsläppen.Kostnadsbelastningen skulle bli orimlig. Som jagsade tidigare i debatten är det sämsta vi kan göra attställa så hårda krav att företagen flyttar ut och vi,totalt sett, får en sämre miljö.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag talade litet grand om problemenmed avfallshantering och källsortering i den del avlandet som jag kommer ifrån. Vi har i flera års tidsamlat in tidningspapper och skickat i väg tillpappersbruken i . På samma sätt harvi samlat in glas och skickat ner. harmänniskor i och även nere i Europablivit bättre och bättre på att samla papper.Pappersbruken blir överhopade med papper ochkan få det mycket billigare från ochTyskland. Det betyder att de inte kan ta emot vårtreturpapper. Vi skulle få subventionera det kraftigtom vi skulle skicka ner det. Det anser sig intekommunerna ha råd att göra. På likartat sätt är detmed glasinsamlingen. I princip skulle den behövasubventioneras för att bruken inte vill betala såmycket för det att ens frakten täcks.Frågan är vad vi skall göra åt det här problemet.Det visar sig att marknadsekonomin inte fungerarpå det här området. Finns det några förslag tilllösningar? När man har mobiliserat i stort settvartenda hushåll i kommunerna i dennaverksamhet, som går bra och sedanplötsligt måste läggas ned, gäller det att hitta pånågon lösning. Om glaset körs på soptippen ochpapperet eldas upp känner människorna enmaktlöshet i miljökampen.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag skulle gärna till säga att jag vet att det ibland förekommerproblem med att få avsättning för de insamladeprodukterna. Men jag tror faktiskt att vårtnaturvårdsverk, när man får litet mindre att göra,genom att uppgifter förs över även till andra,kommer att kunna ta itu med detta problem, sommåste lösas centralt, så att vi verkligen får ordningpå det. Jag är medveten om att det är ett problem,men jag tror fortfarande att verksamheten ärmycket positiv. Jag har åtminstone hört attpappersbruken använder en stor andelreturpapper i sin produktion och att man ävenförsöker utveckla processer för att kunna användadet.Att jag angrep främst ochcenterpartiet i fråga om kalkningsanslaget var föratt de i sina motioner gett löften om mycket storabelopp till kalkning. Jag har förståelse för att mankan göra en kompromiss i utskottet, men det blevalltså bara 20 miljoner. Det är därför jag säger skall vara litet försiktig med motioner sominnehåller mycket stora löften. Det kan visa sig inte har möjlighet att genomföra dem. Det ärdet som kan bli farligt, om man nu kommer med enmassa löften och skall vara med ochta ansvar för frågorna.Det är naturligtvis alltid mycket svårt att uttala påvilken nivå som utsläppen blir farliga. Men vi harallihop gått in för uttrycket att vi inte skall ha störreutsläpp än vad naturen tål. Jag tycker alltså attnivån för utsläppen måste vara sådan att den inteskadar naturen. Utifrån detta måste naturligtvisalla tidsramar och utsläppsgränser så småningomsättas. Men jag tycker inte att man, sommiljöpartiet gör, kan gå ut och ange en massatidsramar och utsläppsgränser i sina motioner utanatt också förklara vilka metoder och kunskaper somutgör bakgrunden till förslagen.Roy säger att man har tänkt sig att jobbamed expertgrupper. Men jag tror att man förstmåste bygga upp kunskapsbaser innan man kankomma med dessa förslag. Det är oerhört viktigt attockså industrin och de som producerar känner enviss fasthet i besluten. Man kan inte rycka olikabestämmelser fram och tillbaka. Då tror jag att detblir mycket svårt att få en positiv inställning frånindustrin. En sådan positiv inställning har vi haft desenaste åren och den har faktiskt lett till att vi påmånga områden har fått en mycket bra minskningav utsläppen.Jag nämnde, , detta medbilvårdsmedel -- en fråga som togs upp i Ekot . Jag vill i det sammanhanget gärna säga attkemikalieinspektionen också har gjort en storundersökning när det gäller tvättmedel. Därvid harman påvisat att det finns en hel del tvättmedel sominnehåller olika kemikalier som inte är lämpliga.Nu håller man på att bearbeta olika företag för attfå dessa att ta bort olämpliga medel från sinaprodukter. Jag tror att det är ett bra sätt att arbetapå.Det handlar alltså dels om att genom enkunskapsbreddning se till att människor får vetavad olika produkter innehåller, dels om att tillföretagen framföra att det är nödvändigt att dessamärker sina produkter och talar om vilka farligamedel som produkterna innehåller. Samtidigtmåste man gå ut med information till allmänheten.Jag tror, som sagt, att det är ett mycket bra sätt attarbeta på. Sedan får vi se vad undersökningen ombilvårdsmedel resulterar i.Anf. 70 ()replik:Herr talman! Vi skulle kunna diskutera väldigtmånga olika saker. Jag tror alltså att det skullekunna bli ganska många repliker.Denna min sista replik i detta replikskifte tänkte jagemellertid använda för att tacka för deganska många och trevliga debatter som vi har haft.Såvitt jag förstår är det sista gången som vi möts ien debatt här i kammaren. tänker ju slutahär i riksdagen.Jag tänkte alltså bara tacka dig, , för demeningsutbyten som vi har haft. Vi har olika åsikterom en mängd saker. Men det är ju sådant som ärgrunden för en demokrati och för att arbetet kan gåframåt. har gjort stora insatser i det härsammanhanget både när det gäller miljöområdetoch när det gäller livsmedelsfrågorna. Det ärmånga saker som du, , har sysslat med.För en stund sedan fanns det en stor blombuketthär framme. Det var som kom in medden. Men är buketten borta. Om den hadefunnits här , skulle jag ha tagit den ochöverlämnat den till som ett tack för allt honhar gjort. står jag här alldeles tomhänt. Jag kanalltså bara framföra ett tack. Men sedan kan jagkomma bort till dig, , och ge dig en kram.I detta anförande instämde . 71 ():Herr talman! återkom till fråganom anslagen avseende kalkningen. Helt kortkonstaterar jag bara att det blev 20 miljoner utövervad regeringen föreslagit. Då kan det väl inte varaså dåligt, !I likhet med förmodar ocksåjag att den här debatten är debatt i riksdag, efter lång och trogentjänst. Jag vill gärna tacka för de många debatteroch meningsutbyten som vi har haft. Jagkonstaterar att alltid har haft en väldigtvänlig ton. Hon har också visat ett mycket stortengagemang i de frågor som har tagits upp och somvi har haft i uppgift att sköta. Ofta har det gälltfrågor av synnerligen praktisk art. Våra mål hardärför inte skilt sig särskilt mycket. Men de olikapartiernas metoder för att nå fram till uppsatta målhar naturligtvis varit olika.Jag vill alltså tacka , och jagönskar henne lycka till i fortsättningen.Anf. 72 ():Herr talman! De pappersindustrier som taremot tidningspapper tar inte, ,emot alltför små mängder. Av ekonomiska skälföredrar man att skaffa papper från andra länder.Vidare anser man inte att det t.ex. är ekonomisktatt bygga ut ett tidningspappersbruk i norraNorrland, eftersom underlaget där är alltför litet. Iprincip är det här alltså fråga om ett ekonomisktproblem. På liknande sätt förhåller det sigbeträffande glas.På något sätt måste det gå att komma fram till enlösning, t.ex. genom någon sorts finansiellt stöd.Jag skulle kunna tänka mig vidgade möjligheter förföretagen att få transportstöd också för sådana härprodukter -- transportstöd kan ju beviljasbeträffande halvfabrikat. Jag undrar om det intevore en framkomlig väg och om det inte är en vägsom också skulle kunna säga jatill.Jag har inte suttit med särskilt här iriksdagen. Men jag instämmer gärna i föregåendetalares tack till för hennesmedverkan i olika debatter här.Anf. 73 ():Herr talman! Det här med farliga nivåer är faktiskten mycket viktig detalj. Om vi skall hävdaförsiktighetsprincipen, och det säger alla att vi skallgöra -- vi skall inte ge naturen vad den tål, utan viskall ligga på en betydligt lägre nivå, och det är detsom är försiktighetsprincipen -- bör vi nog inte ägnaoss åt så här luddiga begrepp. Man kan faktisktgöra tolkningen att det inte kommer att bli fråga omytterligare åtgärder utöver vad som redan ärplanerat inom industrin. Från industrins sidahävdar man ju mycket bestämt att det rör sigofarliga nivåer. Men den typen av tvärsäkrauttalanden hörs allt som oftast från det hållet närdet är besvärligt.Grethe vidhåller att hon tycker att vialltför dåligt har konkretiserat hur utsläppen avframför allt tungmetaller och klororganiskaföreningar kan minskas, vilka är extremt giftiga förmiljön.Vad vi säger är att ämnen, varor och produkter somenligt substitutionsprincipen kan bytas ut motnågonting annat -- ibland kan det också vara frågaom ett byte till en annan process genom att manlöser ett problem på ett något annorlunda sätt --skall väck. Det är möjligt att göra det, och detta kanske fort. I de fall där detta inte är möjligt vill vi haett pantsystem, som innebär en ekonomiskstimulans att snabbt söka efter alternativ.Vi har noterat att det på vissa områden kan varasvårt att hitta alternativ, t.ex. när det gällerkvicksilver. Kvicksilverlamporna har vi ju frånenergisparsynpunkt haft mycket stor nytta av.Därför är det svårt att ersätta dem med någontingannat -- åtminstone som situationen är i dag.Således har vi när det gäller just denna restpostaccepterat ett bortre slutdatum, framemot år 2000.Det gäller i och för sig en mycket liten mängd --men ändå! Mot den bakgrunden vill jag nog påståatt vi är realistiska när vi ställer våra krav.När det gäller och denundersökning av bilvårdsprodukter som har gjortsvill jag säga följande. Naturligtvis känner jag tilldetta mycket väl. Jag bor nämligen strax utanförSundsvall. Om substitutionsprincipen verkligen varverkställd, skulle flertalet av de här aktuellabilvårdsprodukterna aldrig ha fått komma ut påmarknaden. I realiteten är alltså den här principeninte verkställd. Det är däri som mycket avproblemet ligger.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag kan inte, , uttalamig om detta med transportstöd. Det behövs ettordentligt underlag för att man skall veta vilka deekonomiska konsekvenserna blir och på vilket sättdet här praktiskt skulle kunna utformas. I och medatt det är kommunerna som har ansvaret föravfallshanteringen finns det kanske en möjlighetför kommunerna och attförhandla, och det gör man nog också, med de olikamottagarna av insamlat avfall.Till skulle jag vilja säga följande.Försiktighetsprincipen innebär enligt min meningatt man, om man inte säkert vet hur det förhållersig med ett utsläpp eller om man inte känner till enprodukts farlighetsgrad, skall gå försiktigt fram ochbara tillåta mindre utsläpp. Men när man är säkeroch har goda kunskaper är det inteförsiktighetsprincipen som gäller, utan då går manefter principen om vad naturen tål. Man får absolutinte göra mera än vad naturen tål, hellre litetmindre. Det är på det sättet som vi gör beräkningar.I övrigt skall substitutionsprincipen användas meraeffektivt.