prot · GE0948 · 1991-01-11 00:00:00 — Jag kan inteheller ge en principiell deklaration att vi inte kan hamonopolverksamhet och konkurrensutsattverksamhet i samma företag.Jag tror att det här blir fråga om att vara ganskapragmatisk för att nå det mål som är viktigt förmedborgarna och skattebetalarna, nämligen att fåen effektiv verksamhet som fullgör de uppdrag somden svenska har beställt. Det hela kanske i olika organisatoriska former. Man kan ju medhjälp av de ekonomiska medel som riksdagenställer till förfogande köpa tjänster, inte baragenom anslag till affärsverken utan även genomköp av tjänster i olika organisationer eller hos olikabolag. Färdtjänsten är ett bra exempel. Den skallvara likadan över hela landet, och den kan faktisktköpas av taxirörelsen. För går detalldeles utmärkt att uppnå målet genom att styramed hjälp av de ekonomiska medlen. Vi kommeratt lägga fram nya förslag i samband medtilläggspropositionen. Låt oss då konkret diskuterahur vi skall kunna nå de mål som haruppsatt för de olika verksamheterna, hur det skallske på effektivaste sätt och vilkenorganisationsform som vi skall välja.Anf. 14 ():Herr talman! Om industriministern med''pragmatisk'' menar att man skall ta hänsyn tillverkligheten instämmer jag livligt. Men det skadarju inte att ibland också vara principiell och tänkaigenom de verksamheter som man organiserar. Minuppfattning är att en ordentlig gränsdragningmellan vad som är monopolverksamhet och vadsom är konkurrensverksamhet är värdefull för bådaverksamheterna. Jag tror inte att man skall varaalltför pragmatisk, och jag beklagar den rädsla förprincipiella ställningstaganden somindustriministerns anförande vittnar om. Inomindustriministerns ansvarsområde återfinnsVattenfall och , vilket ju i den måndet byggs ut kommer att utvecklas till ett naturligtmonopol, där det blir mycket svårt att åstadkommakonkurrens. De signaler som kommer utifrånlandet visar ju att vid uppbyggandetav monopolet använder metoder, som i varje falljag anser vara långt ifrån tillfredsställande. Detgäller hemlighetsfulla prissättningar ochförhandlingsekonomi som mycket lätt kan leda mygelekonomi som vi skall akta oss för.Domänverket och är naturligtvis inga braexempel på naturliga monopol. Möjligen kan mansäga att domänverket har naturligt monopol i störredelen av sitt arealområde, nämligen i den svenskafjällvärlden. Där torde ingen vilja gå in ochkonkurrera med staten om skötseln av områdena.Men när det gäller tycker jag att det äroerhört viktigt att detaljdistribution är ett naturligtmonopol och att det övervakas. Det gäller inte baraVattenfalls detaljdistribution utan alldetaljdistribution. Den skall behandlas lika ochavskiljas från monopolverksamhet. Det skallrättare sagt vara en särskild monopolverksamhet.Stamlinjenätet är ett fullständigt naturligtmonopol. I skiljer man just nu systematisktut stamlinjenätet från all annan verksamhet. Detligger kvar som ett statligt monopol, medan man sertill att man på elsektorn i övrigt får en fungerandekonkurrens, vilket det är dåligt ställt med i Sverige.Vi behöver få en mycket bättre fungerandekonkurrens, och det får man när man skiljermonopolverksamheten ochkonkurrensverksamheten.Färdtjänsten tycker jag inte är något bra exempel.Det är klart att staten kan köpa olika tjänster frånbolag som konkurrerar med varandra. Så förhållerdet sig ju inom taxirörelsen.Anf. 15 Industriminister ():Herr talman! Man kan naturligtvis ställa upp en radolika principer, om man har en enhetligverksamhet. Men i det här fallet har affärsverkenvuxit fram på grundval av olika behov. Jag tror inteatt det är så enkelt att göra en principielldeklaration som täcker allt. För min del tror jag attvi får diskutera principerna för resp. område, dvs.hur det skall fungera på teleområdet, postområdetoch de andra områdena.När det gäller , som ju är ett bolagsom har bildats av och en rad andra,privata intressenter, har det ju lämnats koncession.Staten har ju här ett styrinstrument, menkoncessionen gäller ju inte för evigt utan ärbegränsad till tiden just för att man med tanke påframtiden skall kunna pröva vilkenorganisationsform som är lämpligast.Detsamma gäller stamlinjenätet ocheldistributionen. Eftersom detta är enmonopolverksamhet är det ju oerhört viktigt att detstyrs av samhället, så att medborgarna betjänas pådet sätt som har åsyftat. Därför finns detockså särskilda regler beträffande koncession.Tanken är ju också att stamlinjenätet skall vara enseparat organisation och att ifortsättningen skall arbeta på samma villkor somandra kraftproducentsföretag och enligt de reglersom ställer upp.Jag är inte beredd att ge några principiella riktlinjerför hela den statliga affärsverksamheten. Jag troratt det är bäst att vi får diskutera de konkretafrågorna och principerna för varje område närpropositionerna efter hand läggs fram. Det förstatillfället blir i samband med tilläggspropositionen.Då skall och övriga saker behandlas.Anf. 16 ():Herr talman! Det är klart att det är bra medkoncession, men jag menar att det inte räcker medkoncession. Det tar att upphäva enkoncession som en gång har givits. Det behövsytterligare instrument för att övervaka naturligamonopol. Jag är oroad över den utveckling somsker när det gäller Swedegas utbyggnad avnaturgasnätet i landet. Den sker med en enligt minuppfattning ur konsumentsynpunktotillfredsställande kontroll.Jag tycker att vi behöver generella principer. Låtoss då diskutera de enskilda fallen. Jag vill betonaatt det just nu pågår förberedelser för enomorganisation av . Det är viktigt attomorganisationen blir sådan att det skapas enordentlig konkurrens på de områden där det går attha konkurrens till kundernas bästa. Jag menarsamtidigt att det naturliga monopolet för Vattenfallfinns i två separata delar, varav en ärlokaldistribution. Där skall man ha sinamonopolregler. Det gäller för övrigt också för allannan lokaldistribution där monopolreglerna inteär utvecklade på ett tillfredsställande sätt. Påsamma sätt skall det naturligtvis för stamlinjenätetvara en klar boskillnad i förhållande till denkonkurrensutsatta verksamheten.Vattenfall är en alldeles för stor organisation ochalldeles för marknadsdominerande. Verket skullebehöva delas in i flera bolag som i sin tur skullekonkurrera med varandra.Men vi får återkomma till denna fråga. Jag ser framemot den proposition som skall komma. Jag hoppasatt industriministern skall studera de amerikanskaerfarenheterna när det gäller Rates commissions,som är ytterligt tillämpbara på det vi har diskuterat,liksom den omorganisation som just har sjösatts iNorge när det gäller eldistribution och ägandet avkraftbolag.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:87Anf. 17 Industriminister ():Herr talman! Jag får meddela att jag inte inom denföreskrivna tiden kommer att kunna besvara KjellEricssons interpellation om sysselsättningen iVärmland. Anledningen är att ärförhindrad att ta emot svaret vid det planeradetillfället. Jag har kommit överens med KjellEricsson om att interpellationen skall besvarastorsdagen den 17 januari.6 § Svar på interpellation 1990/91:103 omkoldioxidutsläppen i internationellamiljövårdsarbeteAnf. 18 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att inför redogöra förSveriges strategi i arbetet medvärldsklimatkonferensens ministerdeklaration ochöverenskommelsen mellan mig först slå fast att risken förklimatförändringar är ett mycket allvarligtmiljöhot. Utsläppen av klimatpåverkande gasermåste minskas drastiskt för att undanröja dennarisk. Det innebär den kanske största utmaningenhittills för miljövårdsarbetet, eftersom sådanautsläppsminskningar kräver omfattande,tidskrävande och kostsamma förändringar av bl.a.trafik- och energisystem, jordbruk och industri.Det är viktigt att hålla i minnet att utsläppen avklimatpåverkande gaser får samma effekt oavsett ivilket land de sker. Det internationella samarbetetär därför av särskild betydelse. Långtgåendebegränsningar av utsläppen från sektorer som ärberoende av att konkurrera på en internationellmarknad förutsätter internationellt samarbete.Åtgärder bör vidtas på ett kostnadseffektivt ochrättvist sätt, med hänsyn till bl.a. utsläpp perinvånare och tidigare utsläppsminskningar.Sverige bedriver ett aktivt arbete nationellt ochinternationellt för att minska riskerna förklimatförändringar. har beslutat om enlag om koldioxidskatt på fossila bränslen, somträdde i kraft . Koldioxidutsläppeni har minskat med drygt en tredjedel sedanår 1970, och utsläppen per invånare tillhör de lägstabland industriländerna. Avvecklingen avozonnedbrytande ämnen innebär en kraftigminskning av klimatpåverkan från svenska källor.Sverige har tagit initiativ till den ommiljö och utveckling som äger rum ochtillhör de pådrivande länderna för en globalklimatkonvention. Regeringen har aktivtmedverkat vid ett antal ministermöten sombehandlat klimatfrågan. var Sverigevärdland när FNs expertpanel omklimatförändringar, IPCC, antog sin huvudrapport.Panelen leds av den svenske professorn har också ordförandeskapet i denarbetsgrupp som har hand om bl.a. klimatfrågornainom den förberedande kommittén för FN-konferensen.I dessa sammanhang har tillsammans medandra länder i verkat för starka uttalandenom utsläppsbegränsningar. Andra länder harmotsatt sig sådana uttalanden. Regeringen avseräven fortsättningsvis att agera för att Sverigetillsammans med övriga kan spela enpådrivande roll i det internationella arbetet motklimatförändringar.På förslag av bl.a. har FNsgeneralförsamling lagt fast en ambitiös tidtabell förförhandlingar om utformande av en globalkonvention om klimatförändringar. Dessa kommeratt påbörjas med syfte att en sådankonvention skall kunna undertecknas i sambandmed om miljö och utveckling i juni1992. I denna förhandlingsprocess kommer dedeltagande parterna att bl.a. successivt preciserasina åtaganden att reducera utsläppen avväxthusgaser. I avvaktan på dessa förhandlingarkom den andra världsklimatkonferensen inovember 1990 främst att behandlamiljöproblemets allvar, vikten av forskning,industriländernas ansvar och utvecklingsländernassärskilda situation. Vad gällerutsläppsbegränsningar upprepades i huvudsakuttalanden från tidigare ministerkonferenser.Dagen före ministerkonferensen möttes EGs ochEFTAs miljöministrar för allmännaöverläggningar. Vid dessa överläggningardiskuterades även klimatfrågan. föreslogvid mötet att EG och EFTA utarbetar ettgemensamt program för att begränsa utsläppen avklimatpåverkande gaser. Förslaget togs emotmycket positivt. Tjänstemän från länderna inomEG och EFTA har fått i uppdrag att skyndsamtutarbeta ett förslag med denna inriktning. Ett annatresultat av mötet var att EG och EFTA till stor delkunde inta en gemensam hållning påministerkonferensen och därmed sätta press på deländer som inte är beredda till åtaganden omutsläppsbegränsningar.Anf. 19 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation.I detta svar beskrevs inte någon svensk strategi ochinte någon strategi för vilka krav som skallställa i det internationella miljövårdssamarbetet.Det är också anmärkningsvärt att statsrådet intemed ett ord nämnde det som faktiskt har kommitatt bli en central fråga i den svenska debatten omväxthuseffekten, nämligen det tak förkoldioxidutsläppen som uttalade som ettmål 1988. Taket sattes för att utgöra en väsentliggrund för en internationell strategi, inte för dessbetydelse ur det svenska perspektivet utan för dessbetydelse i ett vidare perspektiv med demöjligheter som det gav för att gå före i detinternationella miljövårdsarbetet. Detta nämndeBirgitta inte alls.Däremot nämnde i sitt svar dekonsekvenser för svensk miljövård somkärnkraften givit upphov till och som avveckla. Det är nämligen med hjälp avkärnkraften som vi har lyckats reducerakoldioxidutsläppen med en tredjedel.Det är här vi kommer in på den centrala frågan. Vivet att som antog förslaget omett tak för koldioxidutsläppen varsocialdemokraterna emot. har att det inte var några problem att kombinerakärnkraftsavvecklingen med koldioxidtaket. Vidandra tillfällen, något senare, har hon sagt att detmöjligtvis handlar om ökningar på marginalen,kanske en eller några miljoner ton. Men vi vetockså att i EL90, regeringens egen utredning,konstaterade man att för att ersätta kärnkraftenfram krävs en utbyggnad av fossil kraftsom skulle leda till en 50-procentig ökning avkoldioxidutsläppen. Detta innebär att bindandeinternationella åtaganden, som så långt som möjligtstår i närheten av det av beslutade taketför koldioxidutsläppen, för socialdemokratinbetyder en motgång för den egna energipolitiken.Det naturliga vore att den svenska internationellaklimatvårdsstrategin byggde på koldioxidtaket,men detta nämns inte av vare sig häreller i det tal som hon höll i . Detta gör kan ifrågasätta om socialdemokraterna ochregeringen verkar för det uttalande som riksdagenhar gjort. Den frågan bör besvaras här.Herr talman! I förberedelsearbetet inför den andravärldsklimatkonferensen i försökte Sverigeuppenbarligen urvattna dokumentmaterialet. Istället för ett uttalande om att reducera utsläppen,ville man skriva in att målet skulle vara enklimatförändring på acceptabel nivå. I stället förbindande protokoll i denna fråga ville Sverigeuppenbarligen, enligt handlingar som kommit migtill del, utesluta denna fråga från konferensen.Det är mot denna bakgrund och mot bakgrundenav att vi i har gjort ett uttalande om etttak för koldioxidutsläppen som det är relevant attställa frågan till och regeringen omvilken strategi man arbetar för i den internationellaklimatvården. Är det en strategi som möjliggör förSverige att öka sina koldioxidutsläpp eller är det enstrategi som är konsistent med riksdagsuttalandetom ett tak för koldioxidutsläppen?Kritiken mot internationella agerandebörjar att komma fram. uttalade EGs miljöministerCarlo följande: ''Det vore högstolyckligt om river upp sitt koldioxidbeslut.Om inte , som är ett rikt land, klarar detmiljömålet förlorar vi en verklig förebild. ''Herr talman! Efter komkritiken från internationella miljöorganisationerom att nu backar från den position som manintagit. var ett föregångsland. Vihade också goda förutsättningar för att med kraftverka internationellt i det internationellamiljövårdssamarbetet. har andra länderkommit att gå före. , ochDanmark har satt som mål att minskakoldioxidutsläppen fram . ITyskland har miljöministern drivit igenom attkoldioxidutsläppen skall minskas ännu kraftigare,såväl i den västra delen som än mer i den östra.Det är mot denna bakgrund och mot bakgrundenav att växthuseffekten är den absolut mestavgörande internationella miljövårdsfrågan och attkoldioxidutsläppen därvid är av strategisk vikt somjag vill ställa följande fråga till miljöministern:Avser ni att låta koldioxidtaket vara en grund för ensvensk strategi för den internationellaklimatvården, där ställer krav utifrån denposition som vi har intagit eller är det regeringensoch miljöministerns uppfattning attkärnkraftsavvecklingen skall gå före möjlighetenatt upprätthålla koldioxidtaket i och attdetta även skall ge effekter på agerande idet internationella miljövårdssamarbetet? Dennafråga är, herr talman, av central vikt för dennadiskussion.Anf. 20 ():Herr talman! Miljöförstöringen är nu detallvarligaste hotet mot mänsklighetens framtid.Risken för klimatpåverkan genom utsläpp avklimatpåverkande gaser är ett av många bidrag.Vi måste arbeta med risken för klimatpåverkansom ett allvarligt hot. Vi måste också alltmer inriktaoss på det som det finns enhet om, nämligen attverka inom gränserna för vad naturen tål. Vi har ifolkpartiet liberalerna använt uttrycketförvaltarskapstanken om detta att arbeta inomgränserna för vad naturen tål. I vårt nyligenantagna miljöprogram säger vi att trots att ingenkänner alla fakta om växthuseffekten är detnödvändigt att vi handlar som om vi gjorde det.Tillförseln av växthusgaser till atmosfären måstebegränsas. I ett globalt perspektiv kan mycketåstadkommas genom en effektivareenergianvändning. Vi pekar även på användningenav alternativa energikällor som sol och vind, ökadsatsning på biobränslen som inte ökar halten avkoldioxid i atmosfären och att vi i måste gåföre genom att begränsa och minskautsläppen av koldioxid.Men vi har också betonat att vi nu måste vidgaperspektivet till att gälla även andra växthusgaser.Det kan vara fråga om sådana som människan harframställt t.ex. freoner. Det kan även vara fråga omnaturligt förekommande gaser som metan. Där kandet ibland vara fråga om att omvandla det frånklimatpåverkanssynpunkt besvärligare metanet tillkoldioxid och energi. Det kan vi göra exempelvis igamla soptippar.Det är alltså inte så enkelt som att enbart tala omkoldioxidutsläppen. Det handlar också omkolbindning och koldioxidbindning för attmotverka risken för klimatpåverkan. Det behövsbetydande forsknings- och utvecklingsinsatser där.Det är också uppenbart att de naturligtkoldioxidbindande faktorerna i världen måste tas ini det här sammanhanget. Det gäller t.ex.regnskogsavverkning och ökenutbredning av andraskäl än den klimatförändring som växthusgasernakan medföra. Kolbindningen i världshaven är enannan viktig och intressant fråga i dettasammanhang.Vi måste alltså ta hänsyn till risken förklimatpåverkan i vår energipolitik och minskaförbränningen av fossila bränslen och ökaanvändningen av biobränslen och alternativaenergikällor. Vi måste satsa på energihushållning.Vi måste av miljöskäl vänta medkärnkraftsavvecklingen. Dessa miljöskäl är attutsläppen av klimatpåverkande gaser är ettallvarligare hot i ett medellångt perspektiv änfortsatt användning av kärnkraft.Det handlar även om utvecklingshjälp till . Deras rätt till standardutveckling får intehämmas av att de rika länderna har tagit i anspråkför mycket av jordens resurser och åstadkommit enpåverkan på atmosfären som riskerar att leda tillallvarlig klimatpåverkan.Det handlar också, i ett geografiskt litet närmareperspektiv, om insatser från svensk sida för attminska miljöpåverkan i . Forskning ochteknisk utveckling är viktiga styrmedel, iblandkanske på kort sikt mer kostnadseffektiva än vissatyper av utsläppsbegränsningar.Det handlar om att utveckla metoder i jord- ochskogsbruk.Vi måste även dra politiska slutsatser av dendiskussion som pågår. Partierna konkurrerarmed idéer och ambitioner. Det skall syfta fram gemensam plattform för vårt internationellaagerande. Vi kan konstatera att man från svensksida är på hugget, men det finns mycket mer attgöra. Andra partier än regeringspartiet har mycketatt bidra med, t.ex. i de energipolitiskaöverläggningar mellan de tre partiledarna som nupågår. Detta gäller självfallet i den allmännapolitiska debatten och i den debatt som vi nu för häri kammaren.Birgitta har införjordbruksutskottet redovisat det pågående arbetetinför och tagit upp dessafrågor.Jag vill nu fråga miljöministern: Hur avsermiljöministern att i fortsättningen samråda medföreträdare för andra partier inför det fortsattaarbetet med en global miljökonvention? Kommerregeringen att lägga fram förslag till omen samlad svensk strategi för att minskaklimatpåverkan? Det är ju det effektivaste sättet attfå en bred plattform utifrån vilken man kan agerainternationellt. Är miljöministern vidare beredd attvidga de internationella initiativen till t.ex. arbetetmed en om skyddet av världensskogar och till internationell samverkan omytterligare åtgärder för kolbindning,koldioxidbindning? Detta är ju mycket viktigafrågor när det gäller risken för klimatpåverkan.Anf. 21 ():Herr talman! Någon vecka var helariksdagen inbjuden av ett antal vetenskapsmän somkallar sig Det naturliga rådet, under ledning avKarl-Henrik , till ett informationsmöte här iriksdagen. Tyvärr var det ytterligt få ledamöter somställde upp. Det viktigaste budskap vi fick fråndessa vetenskapsmän, vilket också påminner omvad skrev i en debattartikelalldeles , är att politikerna -- som hankanske något fräckt uttryckte det -- borde slutatjattra och ena sig om att det finns många olikamiljöhot och att det gäller att möta dem alla.Jag har i och för sig respekt för miljöministerns viljaatt göra detta, även om vi tyvärr får upplevabetydligt mer av starka uttalanden än konkretasteg. Vi har fått vänta på ett förslagtill lagstiftning när det gäller det av 1988fastställda CO2-taket. Vi väntar på att få enmålsättning som motsvararBrundtlandkommissionens mål att halveraenergiomsättningen i industrivärlden till hälften.Miljöministern har också uttalat sig för detta, menvi ser inga konkreta styrmedel, och vi väntar ivrigtpå detta . Det gäller alltså attgå från ord till handling.Moderaternas och sätt att driva den härfrågan är enligt min uppfattning just typiskt för dettjatter som uttalade sig emot.Man försöker spela ut den ena miljöfrågan mot denandra.Det är självklart att kärnkraften är ett stortmiljöhot, och det är självklart att CO2-effekten ärett stort miljöhot. De skall båda bekämpas. Detanser i varje fall vi i . För oss är det ensjälvklarhet. Sedan kan man diskutera hur vi skallgå fram. Självklart är att om vi kör kärnkraftverkennågra år till, så kommer -- allt annat lika --koldioxidutsläppen att bli mindre än om vi inte kördem. Jag opponerar mig emellertid mot antagandet''allt annat lika''. Med en ordentligt drivenenergipolitik, där man verkligen, som vi imiljöpartiet vill, ger kraftiga incitament åtenergihushållning, åt energieffektivitet och åt deförnybara energikällorna, kommer icke allt annatatt vara lika. Därför kommer med vår politikkoldioxidutsläppen att vara väsentligt mycketmindre än dem som och folkpartietkommer att åstadkomma med sin politik.Anf. 22 Miljöminister ():Herr talman! Det här är en ytterst allvarlig fråga.Jag instämmer i bedömning attmoderaternas och sätt att drivaden inte svarar mot det allvar som frågan kräver.Jag tycker nog inte att inläggförtjänar det epitetet. Det finns en punkt där jaginte delar uppfattning, och det gällerdet han säger om att vi av miljöskäl måste väntamed kärnkraftsavvecklingen. Om vi inteomedelbart sätter in mycket radikalahushållningsåtgärder, radikalt minskarenergianvändningen och effektiviserartransportarbetet genom att göra någonting åttrafiksystemet, då kommer vi aldrig att kunna lösaklimatfrågan. Kärnkraften innebär ingen hjälp pådet området. Det vore t.o.m. farligt att frestas attskjuta andra insatser genom attbehålla kärnkraften längre än nödvändigt.Jag anser att kärnkraften i sig utgör ett så stort hotmot miljö och säkerhet att det arbetet, tillsammansmed insatser mot klimatpåverkan och försurning,måste prioriteras. Det finns dessutom mångaberäkningar som visar att kärnkraften i hela cykeln,med alla de processer som krävs från utvinning tillslutförvaring, sannolikt påverkar också klimat ochförsurning lika mycket som användning av fossilaalternativ. Detta måste vi ta till oss.Det var avslöjande när gick in på frågan om kärnkraften ochsade att det är här vi kommer in på det centrala.Det visar just att inte driver denhär debatten av omsorg om klimatet utan som ettled i kärnkraftskampanj.Det är faktiskt inte så att det bara är jag privat somvill avveckla kärnkraften, utan det är fråga om enmajoritet av svenska folket och en majoritet av denhär . Socialdemokratin och regeringenstår inte bakom en sådan väg till avveckling avkärnkraften som redovisas i ett av El 90s alternativoch som skulle innebära enfossilbränsleanvändning som ökarkoldioxidutsläppen . Vår politik utgårfrån att vi med hushållning och med en massivsatsning på inhemska bränslen, vind och sol skallkunna klara våra åtaganden också när det gällerförsurning och klimatpåverkan.Jag vill också undanröja ett missförstånd så attingen skall tro det sade. Det målför klimatarbetet som ochEG står för är inte det som lockadeden svenska att uttala sig för för tre årsedan, nämligen en omedelbar frysning vid dagensnivå.