prot · GF0913 · 1991-10-18 00:00:00 — Kultur skall självfallet ha ettegenvärde, men det kan knappast vara fel omsubventioner förvandlas till lönsammainvesteringar, som dessutom, ursäkta ordvalet ikultursammanhang, kan medföra dynamiskaeffekter. En välmående kultursektor medförnämligen, precis som en blomstrande turistnäringskulle göra, ett stort antal arbetstillfällen, inte baraför konstnärer och andra kulturarbetare. OchSverige har en stor potential för kulturpolitiskasatsningar.Det är viktigt att den fria etableringsrätten för radiooch TV kommer till stånd. Den är ensjälvklar rättighet i ett demokratiskt samhälle, mendet är också en viktig och nödvändig faktor förspridning av kulturutbudet som hindras avmonopolets styrning, begränsade resurser ochkomplicerade regelverk.Jag har här och ingen grund att kritisera BirgitFriggebo som kulturminister, som dessutom inte ärnärvarande, men det hade känts mer betryggandeom kulturen hade fått en renodlad minister påheltid.Den västtyske kulturforskaren för sedan en mycket intressant ochlogisk fråga, som jag nu ställer till kulturministern:Måste först ekonomin fungera för att kulturen skallfungera, kan det inte vara tvärtom?Låt oss värna om ett fritt och levande kulturliv, intebara i ord utan också i handling. Låt oss stärka vårkulturprofil i det gränslösa som vi är på vägmot.Anf. 27 i (nyd):Herr talman! Hur framtidens bostadsmarknadskall bringas att motsvara rimliga krav på valfrihetoch rättvis fördelning är ett av de svåraste politiskaproblemen som vi står inför. Det är därföranmärkningsvärt att det inte har gjorts fler inläggän mitt om bostadspolitiken i den allmänpolitiskadebatten.Ungdomar och andra som står utan bostad kan intebetrakta detta faktum som annat än ett hån.Statsrådsplatserna gapar tomma , och minvädjan blir: Skärp er nu politiker. Det är sådant härsom skapar politikerförakt. Till min stora glädjehar jag i alla fall noterat att 27 talare hade anmältsig för att tala om sociala frågor. Det ärföredömligt, och jag önskar att det hade varit någrafler här, eftersom det inte är särskilt mycket politiskdebatt över denna fråga.Att tala bostadspolitik är somatt sammanfatta på några rader. Jag skall ialla fall belysa något.Den svenska bostadspolitiken har körts in i enåtervändsgränd, och vi måste sätta de bästa kraftervi har på att lösa problemen. Det kommer att blimödosamt, och det kommer att ta tid. Men om maninte börjar nu kommer problemen att bli ännustörre och omställningen ännu mer smärtsam.Fakta som vi inte länge kan soppa under mattan är:-- att det finns en omfattande svart börs påhyresrätter,-- att folk hamstrar lägenheter medan andra, t.ex.ungdomar, står utan,-- att bostadsköerna är långa somlägenheter står tomma och-- att våra ungdomar är praktiskt taget utestängdafrån bostadsmarknaden i centralorterna.I valrörelsen var jag ute på många gymnasieskoloroch talade då om bl.a. ungdom och bostäder. Jagställde ofta frågan hur många som är nöjda meddagens bostadspolitik. Av ca 5 000 ungdomar somjag då mötte var det en som var nöjd.Även om det är tragiskt är det inte specielltkonstigt. I med flera centralorter ärungdomar praktiskt taget utestängda frånbostadsmarknaden. I den mån de över huvud tagetkan få en egen bostad är det nybyggda lägenheter iförort som står till förfogande. Dessa är som bekantde dyraste och kostar ofta dubbelt så mycket i hyrajämfört med liknande äldre, centralt belägna ochdärmed mer attraktiva lägenheter. Detta är ettytterligare slag i ansiktet på ungdomen som ju ärallas vår framtid. Det finns inga enkla lösningarinom bostadspolitiken, det skall jag villigt erkänna,men vi som är folkvalda måste ta itu medproblemen.När man ser tillbaka på de s.k. borgerliga åren ärdet inte många bostadspolitiska åtgärder mankommer ihåg. En sak kommer dock alla ihåg,friggeboden. Jag hade hoppats att här få se denperson som var upphovet till den, dvs. Men vad blev det mer? Såvitt jagkommer ihåg rådde det närmast totalhandlingsförlamning på bostadsdepartementetunder dessa år.Jag räknar nu med att regeringen till att börja medkommer med förslag om:-- avreglering,-- skärpning av konkurrenslagstiftningen,-- avskaffande av flyttskatten,-- sänkning av löneskatter och moms,-- byggande av äldrebostäder och ålderdomshem,-- införande av bospande, där man åtminstoneslipper skatta för inflation, och-- en riktig ungdomssatsning värd namnet, det ärungdomarna nu värda.Om vi ser i backspegeln vet ju alla hur mycketbyggpriserna och priserna på byggmateriel harstigit. På byggmateriel är det renaboutiquepriser. Vi måste på allvar ta upp kampenmot de monopolliknande situationer som ofta råderoch se till att konkurrenslagstiftningen blir sådanatt det blir verklig konkurrens.De senaste veckorna har jag fått flera samtal frånoroliga småföretagare i bygg- ochbyggmaterielbranschen. De har märkt att denhöjda byggmomsen har fått den svarta sektorn attomsätta alltmer. En byggare som ringde mig i uppgav att han nu inte kunde få jobb om detinte var utan kvitto. Han upplevde ocksåkonkurrensen från arbetslösa byggare somextraknäcker svart som ett stort problem.Skatteuttaget har blivit för högt. Det här kan vi inteblunda för. Det är verkligheten.En annan sak som måste ses över är det offentligafastighetsinnehavet. Innehav och lokalbehov börsnarast inventeras av kompetenta människor. Härfinns oerhört mycket att göra.Konkurrensriktig upphandling är oftast ettokänt begrepp inte minst inom den offentligasektorn. I stället gör man s.k.förtroendeupphandlingar eller handlar påtotalentreprenad, där konsulten är anställd avbyggföretaget. Vem som tjänar på det är inte svårtatt räkna ut. Här finns mycket mera att spara än vadman tror.Fastighetsinvesteringarna i samhället är så stora attäven små procentuella besparingar blir betydandebelopp. Här rör det sig faktiskt om miljarder attspara. Ja, jag sade miljarder. Och det borde i allafall vara attraktivt för politiker. (Applåder)Den allmänpolitiska debatten var härmed avslutad4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1991/92:30 till socialförsäkringsutskottetMotionerna1991/92:Ub1 till utbildningsutskottet1991/92:K2 till konstitutionsutskottet5 § Meddelande om kompletteringsval till vissautskottAndre vice talmannen meddeladedels att liberalernas riksdagsgrupp pågrund av uppkomna vakanser som nya suppleanterefter anmält ijustitieutskottet och ijordbruksutskottet,dels att liberalernas riksdagsgrupp somsuppleant i justitieutskottet under Karl-GöranBiörsmarks ledighet anmält hans ersättare ,dels att moderata samlingspartiets riksdagsgruppsom suppleant i socialförsäkringsutskottet underMargit ledighet anmält hennes ersättareInge Garstedt.Andre vice talmannen förklarade utsedda tillsuppleanter i justitieutskottetKarl-Göran Biörsmark (fp)()suppleant i socialförsäkringsutskottetInge Garstedt (m)suppleant i jordbruksutskottetLennart Fremling (fp)6 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 oktober1991/92:15 av () tillbostadsministern om avskaffandet avbostadsdepartementet:I samband med att statsministern i den 4oktober 1991 anmälde de statsråd som skulle ingå iregeringen anförde han bl.a. attbostadsdepartementet skulle upphöra. Vid enefterföljande presskonferens omtalade han attbostadsbidragsfrågor skulle handläggas isocialdepartementet.Vi har senare fått veta att finansdepartementetskall tilldelas ansvaret för bostadsfinansieringen.Frågor om samtnaturresurslagen kommer att handläggas imiljödepartementet, medan vissa byggfrågortroligen kommer att tillföras det kommandenäringsdepartementet. Även justitiedepartementetfår en del av de frågor som bostadsdepartementetnu har ansvaret för. Man har därmed lyckatsomintetgöra det värde som onekligen ligger i att haen sammanhållen behandling i regeringens kansliav frågor om bostadsfinansiering, hyresfrågor,fastighetsrättslig lagstiftning samt plan- ochbyggfrågor.Att den nya regeringen inte är särskilt intresseradav de boende och av frågor som hänger sammanmed boendet fick vi klart för oss under valrörelsen.Under denna stod dessa viktiga frågor -- och inteminst bostadsfinansieringen -- i fokus.Diskussionen om marknadshyror eller inte varinfekterad, inte minst på grund av de oklara ochinte sällan motstridiga besked som lämnades avföreträdare för moderata samlingspartiet ochfolkpartiet.Nu ser vi med vilken brist på respekt för de boendeoch bostadsmarknaden som den nya regeringentänker angripa de viktiga boendefrågorna. Inte ensett eget departement anses dessa frågor vara värda.Frågorna om bostadsfinansieringen kommer atthandläggas i av denbiträdande finansministern. Denne skall alltsåförutom de omfattande och kompliceradeskattefrågorna också sätta sig in ifinansieringsfrågorna avseende bostadsbyggandet.Uppdraget att ''avveckla'' bådebostadsdepartementet och det av riksdagenbeslutade räntelånesystemet förbostadsfinansieringen har dock givits åt statsrådetFriggebo, som efter sina uttalanden i valrörelseninte verkar ha mycket till övers vare sig förbostadsdepartementet ellerlänsbostadsnämnderna.Med en sådan inställning är naturligtvis BirgitFriggebo den rätta att dela upp departementet. Omdet nu är regeringens avsikt att lämna de boende isticket och avrusta bostadssektorn borde det välvara en utgångspunkt, att man först föreläggerriksdagen ett förslag om hur finansieringen avbostadsbyggandet skall utformas och därefterskapar den administration som man ansererforderlig för uppgiften; nu gör man tvärtom.Att under förra beslutat atträntelån skall införas -- ett beslut som regeringenanser bör rivas upp -- är en sakfråga som fårdiskuteras i annat sammanhang. Här kan barakonstateras att de boende då kommer att fåvidkännas stora ökningar av sina boendekostnader.Jag vill med hänvisning till det ovan anförda frågastatsministern:Vilka motiv ligger bakom förslaget att avvecklabostadsdepartementet?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 17 oktober1991/92:39 av () tilljordbruksministern om prisregleringsavgiften påhandelsgödsel m.m.:Hösten 1990 medgav den socialdemokratiskaregeringen att jordbruksnämnden fick höjaprisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel för att finansiera endel av merkostnaden för rekordskörden avspannmål 1990. Eftersom en stor del av skördenmåste exporteras till mycket lågavärldsmarknadspriser räknade dåvaranderegeringen med att höjningen skulle ligga kvarunder flera år.Efter regeringsskiftet spekuleras det bland handeloch lantbrukare om en snabbare återgång tilltidigare avgiftsuttag. Det har lett till attförsäljningen av handelsgödsel ochbekämpningsmedel f.n. är mycket ringa vilket i sintur gett industri och transportföretagsysselsättningsproblem.Det är därför önskvärt att jordbruksministern gerbesked om huruvida regeringen planerar attförändra nämnda prisregleringsavgifter och när i såfall förändring kommer att ske.1991/92:40 av () tillarbetsmarknadsministern om förslaget om sänktaarbetsgivaravgifter:I regeringsförklaringen står att den sänkning avlöneskatterna i större delen av inland,som kommer att föreslås, ger nya möjligheter förturismen i den svenska fjällvärlden.Jämtlands län är det enda län som helt ligger iinlandet och fjällvärlden. tillhör tre av länetskommuner stödområde 2, som ej omfattas av denaviserade nedsättningen av arbetsgivaravgiften.Det gäller Åre, och kommuner.Den rimliga tolkningen av regeringsförklaringenbör vara att arbetsgivaravgiftsnedsättningen ävenskall gälla i dessa kommuner.Avser arbetsmarknadsministern att utformaförslaget om sänkt arbetsgivaravgift så att det ävenomfattar Åre, och kommuner?1991/92:41 av () tillförsvarsministern om lokaliseringen avhelikopterverksamheten vid marinkommando ost:Regeringen fattade beslut omförsvarets mark och byggnader iStockholmsområdet. Härvid beslöts att stabs- ochhelikopterverksamheten vid ostkustensmarinkommando (MKO), kustbevakningensregionledning ost och delar av värnpliktsverket(VPV) skall lokaliseras till Tullinge.Investeringarna vid har uppskattats tillnära 850 milj.kr., varav kostnaderna för den marinaverksamheten är ca . Huvuddelen av dessamedel finns inte tillgängliga inom försvarsmaktensram.Överbefälhavaren har såväl 1990 som 1991hemställt att regeringen skall omprövaTullingebeslutet och i stället inrikta planeringenmot en lokalisering av MKO till /Berga.Har försvarsministern för avsikt att taupp frågan om MKOs lokalisering till förnyadprövning?den 18 oktober1991/92:42 av () tillkommunikationsministern om järnvägstrafikenStockholm--Oslo:Järnvägen --går via ,, och på den svenskasidan. Sträckningen är en livsnerv för dessa orter påsvensk sida liksom den är för t.ex. Kongsvinger pånorsk sida.Av och till har farhågor rests för att trafiken mellanhuvudstäderna skulle komma att ta en annansträckning. Som grund för dessa farhågor liggerbl.a. den dåliga banstandarden mellan ochCharlottenberg.Dagens bansträckning är av stor betydelse för denframtida utvecklingen i Västvärmland ochKongsvingerregionen.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Ämnar regeringen ta initiativ för att tågtrafikenStockholm--också skall gå viaKarlstad, , , ochKongsvinger?1991/92:43 av () tillindustriministern om en konferens om kärnkraftenkring Östersjön:Jag har tidigare i samband med avslöjandet av denurusla säkerheten på kärnkraftverket Greifswaldkrävt att regeringen tar initiativ till en konferens omkärnkraft kring . Tyvärr fick jag ingetpositivt svar på en sådan begäran. harsituationen i ändrats i positiv riktningmen tyvärr återstår ännu en lång väg för att fåområdet kring kärnkraftsfritt.Kärnkraftverket har besvärande bristeroch nya problem har uppstått vid Tjernobyl.Danskarna är fortfarande djupt oroade överBarsebäcksverkets position.Jag vill därför fråga industriministern:Kommer den nya regeringen att ta initiativ till enkonferens om kärnkraften med representation frånvåra grannar kring ?1991/92:44 av () tillindustriministern om biogasproduktionen vidStudsvik:Försöksanläggningen för biomassa vid Studsvikhotas av nedläggning om inte kan hittanya intressenter. vill, trots att man sagtsig lägga ner en miljard på biobränslen, inte satsapå fortsatt forskning vid försöksanläggningen. Dethär är först och främst en anläggning där manforskar fram möjligheterna för småskaliga och näraanläggningar för biomassa. vill nu satsasina pengar på storskaliga anläggningar.En av de stora fördelarna med biobränslen är derasmöjlighet till produktion av biogas i småskaligaanläggningar i hela landet.Jag vill därför fråga industriministern:Tänker industriministern vidta några åtgärder föratt värna om denna viktiga försöksanläggning förbiogasproduktion vid Studsvik?1991/92:45 av () tillutbildningsministern om avgiften förhögskolestudier:Högskoleutbildningen i har under moderntid varit avgiftsfri. En bred politisk majoritet hargaranterat detta. är en del av dennamajoritet, bl.a. utifrån vår uppfattning attavgiftsbeläggning av högskolan skulle öka denredan stora sociala snedrekryteringen.På senare tid har röster höjts för att införaterminsavgifter vid högskolestudier.Jag vill därför fråga utbildningsministern:Ämnar regeringen att under alla förhållandenverka mot införande av avgifter förhögskolestudier?1991/92:46 av () tilljustitieministern om valkretsindelningen iMalmöhus län:Avser justitieministern undersöka möjligheternatill en bred politisk lösning för att få en ändring ivalkretsindelningen i i enlighet medtidigare utredningsförslag?1991/92:47 av () tilljordbruksministern om stöd till betodlare m.fl:Sockerbolaget avser att lägga ner sockerbruket iMörbylånga redan efter årets betkampanj. Man hari det sammanhanget träffat en överenskommelsemed betodlare och anställda om vissa ersättningaroch stödåtgärder under 1992.Frågan har uppkommit om det statliga stödet kananvändas på detta sätt eller om det enbart kan gällafortsatt drift.Avser regeringen att begränsa möjligheten attutnyttja det statliga stödet på det sätt somföreslagits?1991/92:48 av Tom () tillförsvarsministern om Tullingebasen:Avser regeringen att ompröva beslutet om en storinvestering i en flygbas på ?1991/92:49 av () tillarbetsmarknadsministern om turismen ochnedsättningen av arbetsgivaravgiften:Inom stödområde 1 reduceras arbetsgivaravgiftenmed under . Det är endast vissanäringsverksamheter som omfattas av dennanedsättning. Detta medför en betydandekonkurrenssnedvridning inom t.ex. turismen.Inom samma turistort kan vissa turistföretag fånedsättning av arbetsgivaravgiften medan andrainte får det beroende på vilka verksamheter somkombineras. Liftar med camping får reduceradavgift, medan en liftägare som enbart har serveringinte blir delaktig av avgiftsnedsättningen.Innebär regeringsförklaringen att all privatnäringsverksamhet får samma nedsättning avarbetsgivaravgiften?1991/92:50 av () tillbostadsministern om ungdomsbostadsstödet:Enligt uppgifter i massmedia avser regeringen läggafram förslag om avskaffande avungdomsbostadsbidraget och det speciellaungdomsbostadsstödet.För många ungdomar med mycket låga inkomsterhar ungdomsbostadsbidraget gjort det ekonomisktmöjligt att efterfråga en egen bostad.Ungdomsbostadsstödet har stimuleratkommunerna att bygga nya bostäder för ungdomar,men också att via den ordinariebostadsförmedlingsverksamheten ge ungdomarökade möjligheter till en s.k. förstabostad. Förungdomar med begränsade kontakter påbostadsmarknaden eller utan eget kapital förbostadsköp har detta gjort det lättare att kunnaskaffa sig en egen bostad.Min fråga till bostadsministern är:Tänker regeringen lägga fram förslag om att ta bortde bostadsstöd som gör det lättare för ungdomarmed svag ställning på bostadsmarknaden att skaffasig egen bostad?1991/92:51 av () till miljöministernom återfyllningsbara PET-flaskor:Den 1 juli trädde beslut ominförande av en gemensam återfyllningsbar för drycker i kraft. Beslutet var resultatet aven lång och intensiv miljödebatt.Läskedryckstillverkarna och Colahar hos regeringen begärt att få frångå systemetmed en för branschen gemensam retur-PET-flaska.Företagen vill i stället ha egna återfyllningsbaraprofilflaskor.Ett tillmötesgående av företagens krav skulle irealiteten innebära att retur-PET-systemet slåssönder. Sannolikt skulle fler dryckestillverkareefter ett ja till och kravockså begära att få använda egna profilflaskor.Transporterna av använda flaskor skulle därigenomdrastiskt öka eftersom profilflaskorna i de flesta fallinte kan återfyllas på det lokala utanmåste skickas till ett bestämt bryggeri. Flera olikaflasktyper skulle dessutom försvåra den praktiskahanteringen i butiker och transportled.Jag vill därför fråga miljöministern:Kommer regeringen att ge och PepsiCola dispens från kravet på en förbryggeribranschen gemensam återfyllningsbarPET-flaska?1991/92:52 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten blandakademiker:Arbetslösheten i ökar nu alltmer, ocksåbland akademikergrupper som arkitekter,civilingenjörer och ekonomer.Med anledning av detta vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Vad avser regeringen göra för att minska denökande arbetslösheten bland akademiker?1991/92:53 av () tillmiljöministern om det nordiska samarbetet:Nordiska ministerrådets förslag till budget för detnordiska samarbetet innehåller en lång radnedskärningar. Detta gäller speciellt på deekonomiska samarbetsområdena och de områdensom skulle medverka till att handelshinder mellande nordiska länderna avlägsnas.Nordiska ministerrådet går i rakt motsatt riktningmot de tydliga signaler för ett ökat nordisktsamarbete som den nya uttalat.Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet:Vilka initiativ avser samarbetsministern att ta föratt dels öka de svenska insatserna för det nordiskasamarbetet, dels påverka de övriga länderna attprioritera detta samarbete högre?1991/92:54 av () tillarbetsmarknadsministern om folkhögskolorna ochdet kommande sysselsättningspaketet:Arbetsmarknadsministern har uttalat att utbildningkommer att utgöra en stor del av regeringenskommande sysselsättningspaket. Det gäller såvälinom högskolor, gymnasier och komvux som inomarbetsmarknadsutbildning. Däremot nämns intefolkhögskolorna som en resurs i sammanhangettrots att de har stora möjligheter att höjautbildningsnivån och att lindra arbetslöshetenseffekter. Ett exempel är därextra resurser skulle betyda mycket i ett svårt läge.Jag vill därför fråga:Avser regeringen att även ge möjligheter att fördelaextra resurser till folkhögskolorna i det kommandesysselsättningspaketet?8 § Kammaren åtskildes kl. 10.50.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.