prot · GE0977 · 1991-03-13 00:00:00 — Men det får försöka attstyra på annat sätt, genom att bromsa miljöskadligverksamhet och uppmuntra miljövänlig.Vi tycker att det är förvånansvärt att inte utskottetinser att det är otillfredsställande att man skallbehöva gå till skatteverkets klara utdetta i stället för att ha en helt klarlagd lagstiftningsom visar hur spelreglerna skall se ut. Det ärnågonting som i stor utsträckning förekommer ianglosaxisk lagstiftning, där hela rättssystemetbygger på prejudikatsfall. Men svensk lagstiftninghar inte den traditionen. Vi har enlagstiftningstradition som säger att lagarna skalltala om för medborgarna hur de skall agera ochvilken följd det får när de agerar på ett visst sätt.Jag är förvånad över att utskottsmajoriteten intesäger att vi som lagstiftare har skyldighet att tala omför medborgarna om detta är rätt eller fel. I det härfallet tycker vi i dessutom att det rör sigom en god idé. Vi skall göra om lagstiftningen så attdet blir klart utsagt att detta ligger inom lagarnasram.Vi tror att vi kan uppmuntra initiativ ochkreativitet. Ett företag som har kapital men kanskeinte har utvecklingsidéer kan på detviset flytta över sitt kapital till ett annat företag,som saknar kapital men har de goda idéerna. Det ärdärför vi ställer upp på den här reservationen. Jagär övertygad om att vi förr eller senare får en sådanhär lagstiftning. Det är bara en tidsfråga innanmajoriteten, vad den nu kommer att heta iframtiden, kommer att ändra sig.Anf. 68 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Till skillnad från de två föregåendetalarna vill jag börja med att yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande nr 21och avslag på reservationen.Betänkandet behandlar ett par motioner. Såvitt jaghar förstått har motionärernas uppfattning varit attdet har varit omöjligt att träffa den här typen avavtal. Men vi har under behandlingen i utskottetförstått att det är möjligt. Det har visat sig efterremisser att de här möjligheterna finns, men attärendet först skall behandlas av riksskatteverketsrättsnämnd. Utskottsmajoriteten har tyckt att det ien sådan situation är onödigt att göra en utredningoch frågan skulle därför aldrig prövas. Det är alltsåmöjligt att träffa sådana här avtal. Det har vikommit fram till. Då är det inte nödvändigt medsärskilda initiativ. Det är förklaringen till att vi haravstyrkt motionerna. Vi har också avstyrktutredningsförslaget.Till Per vill jag säga att jag har en annanupplevelse av det s.k. Uddeholmslånet. Vi skallinte diskutera det, men jag kan säga att det hade enhelt annan konstruktion än royalty. Lånet varegentligen till för att uppmuntra strukturåtgärder.Det utgick också summor i samband medstrukturering inom både skogsindustri ochstålindustri. Det var anledningen till att det lånetgavs.Anf. 69 PER ():Herr talman! Det är inte klarlagt att enskildapersoner eller privata företag kan lämna den härtypen av villkorslån eller bidrag i utbyte motroyalty. Det vi har sett och det som har genomförtsär att svenska staten har kunnat göra det som stat.Sveriges industrifond, en statlig organisation, harkunnat göra det, men inte privata företag ochpersoner.Riksskatteverket svarade också i första vändan attdet inte var möjligt för privata företag att ingåsådana avtal. I andra omgången svarade man atträttsläget var oklart och att man borde pröva varjeenskilt fall hos rättsnämnd. När vinu vill stödja småföretagen och se dem som centralaoch viktiga för utveckling -- det tror jag att nästan samtliga partier idenna kammare har skrivit under på -- och närriskkapitalförsörjningen för dessa företag ärutomordentligt bristfällig, måste jag säga att det förmig är fullständigt obegripligt att man vill skära avden möjlighet till en betydanderiskkapitalförsörjning som man använder sig avutomlands genom att inte ens kunna klarlägga vadsom egentligen gäller i Sverige.Anf. 70 BO FINNKVIST (s):Herr talman! har faktiskt sagt attdet är möjligt, men att en prövning skall göras avrättsnämnden när sådana avtal träffas. Vi pratarlitet grand förbi varandra. Vårt beslut grundar sigpå att det finns en möjlighet.Anf. 71 PER ():Herr talman! har sagt atträttsläget är oklart och att varje enskilt fall börprövas av rättsnämnden. Genom det förfarandet ärdet i praktiken nästan omöjligt för företag sombehöver den här typen av riskkapital för småriskfyllda projekt att kunna få det. Det är för migfortfarande lika obegripligt varför den sittandemajoriteten inte vill klargöra vad som egentligengäller.Anf. 72 ():Herr talman! Jag tycker att detta tyder på enallmän ovilja att över huvud taget tillstyrka enmotion, vare sig den är förnuftig eller oförnuftig.Det leder till att man säger att alla motioner skallavvisas. Det är grundprincipen. I det här fallet lederdet till att detta naturligtvis tolkas som en negativinställning till företagsamheten, eftersommajoriteten inte vill ge den service tillföretagsamheten som en klar lagstiftning innebär.Anf. 73 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Majoritetens ställningstagande kanknappast upplevas som ovilja i och med att vi harutrönt att det finns en möjlighet att träffa sådanahär avtal. Det är viktigt att framhålla det, tyckerjag. Man får hoppas att sådana här avtal kommertill stånd. Då får vi reda på vilka villkor det blirfråga om.Det kan sägas att en sådan utredning somefterlyses -- det var vad som blev kvar av allakraven -- också tar mycket . Det går säkertsnabbare att träffa ett sådant här avtal än att väntapå en utredning. Det är möjligt att träffaavtal.Anf. 74 PER ():Herr talman! är det obegripligt för migvad Bo Finnkvist menar. Har man frånriksskatteverket nämnt att rättsläget är oklart ochatt det är nödvändigt att gå den långa vägen viaförhandsbesked från riksskatteverketsrättsnämnd -- som ingalunda är sista instans,eftersom det mycket väl kan innebära att det blir enhelt annan behandling i skattedomstolarna -- görman för den småföretagare som har en god idé ochett riskfyllt projekt det i praktiken omöjligt attanvända sig av den riskkapitalförsörjningskälla somdet här är fråga om och som utnyttjas så flitigtutomlands. Varför inte klarlägga rättsläget, närdetta kan göras genom en mycket snabb utredning?Det är ju inte så värst mycket som behöver utredas.Det är genom att göra preciseringar i lagstiftningensom man verkligen går från ord till handling ochanger de ramar som behövs.Anf. 75 ():Herr talman! Egentligen har jag ingenting atttillägga. Jag instämmer i vad Per sade.Det handlar om en ganska enkel utredning, somsäkert kan göras som en enmansutredning på någonmånad.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § och statenspris- och konkurrensverkFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU22 ochstatens pris- och konkurrensverk (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 76 ():Herr talman! Detta betänkande handlar om demyndigheter som vakar över den friakonkurrensen.Marknadsekonomi är en förutsättning för tillväxtoch välstånd. I en väl fungerandemarknadsekonomi är den fria konkurrensen en avhörnpelarna. Näringsfrihet, etableringsfrihet ochäganderätt är de andra hörnpelare som krävs närdet gäller att lägga en stabil grund för ettframgångsrikt svenskt näringsliv och därmed förvår ekonomi.Detta med att slå vakt om den fria konkurrensen ärtill gagn för både den svenska ekonomin ochkonsumenterna.Att , , snabbtingriper i fall där den fria konkurrensen sätts urspel, t.ex. vid leveransvägran, ligger i allra högstagrad i linje med konsumentintresset.Näringsfrihetsombudsmannens handläggningstiderhar glädjande nog blivit kortare men kanförhoppningsvis ytterligare förkortas. Moderatasamlingspartiet och pekar i engemensam reservation på detta.Statens pris- och konkurrensverksverksamhetsinriktning är att utreda,bevaka, uppmärksamma och analyserasamhällsekonomiska kostnader till följd av brister ikonkurrensens effektivitet. I det nu aktuellabetänkandet kan vi läsa att målet för SPKs arbeteskall vara att främja konkurrens och effektivitet isåväl privat som offentlig verksamhet.Inom den offentliga verksamheten finns det dessvärre knappast någon konkurrens, eftersomsocialdemokraterna har gått in för enöststatsmodell. Genom att vi på dessaverksamhetsområden har ettplanhushållningssystem lider nu den offentligasektorn av samma problem som vi har sett att manhar i planekonomierna i öst och som de har somarbetar inom monopolsektorn. Hur mycket man änjobbar och sliter upplever man ändå att man harsvårt att påverka sin egen arbetssituation. Köer,ineffektivitet, höga kostnader och sjunkandekvalitet är följden av bl.a. bristen på konkurrens.Allt detta går ut över konsumenterna, somefterfrågar de tjänster som det här gäller.Den offentliga verksamheten är således till störstadelen undantagen från konkurrens genom attdet råder en monopolsituation. Den viktigastekonkurrensbefrämjande åtgärd som borde vidtasomedelbart är ju att man öppnar denmonopoliserade offentliga sektorn för enskildaföretag och för konkurrens. Det näringsförbud somi dag i praktiken råder inom serviceområdet ochsom innebär att inte minst kvinnor utestängs när detgäller att starta egen verksamhet kommer attupphöra om det efter valet blir en borgerligregering.Det är ur konsumenternas synpunkt viktigt att demyndigheter som har i uppgift att bevaka den friakonkurrensen fungerar väl och att de bedriver sittarbete effektivt och med kraft. Moderatasamlingspartiet och föreslår attkonkurrenskommittén ges tilläggsdirektiv att lämnaförslag till en samordning av dekonkurrensvårdande myndigheterna NO och SPKför att dessa myndigheter därigenom skall bli såslagkraftiga och effektiva som möjligt i sitt arbeteför att befrämja en fri konkurrens.Anf. 77 ():Herr talman! Eftersom det gäller förslag som harbehandlats här i kammaren tidigare skulle jagkunna nöja med att instämma i vad har sagt. Det finns dock ett par saker som jagskulle vilja lägga till.När det gäller NOs handläggningstider vill jagframhålla följande. Tänk vad det ändå lönar sigmed opposition och med motioner frånoppositionen! Handläggningstiderna hos NO har junu nästan halverats. Jag är alldeles övertygad om --jag riktar mig då till , somsnart kommer upp i debatten och som skall försvaradet aktuella avslagsyrkandet -- att man alls inteskulle ha tittat på denna fråga om inte de aktuellamotionerna hade väckts. Frågan skulle alltså inteha berörts. Jag tror inte att regeringen skulle hahaft en tanke på att det är viktigt pressa nedhandläggningstiderna.Vi har således tagit ett steg. Det är bra atthandläggningstiderna nästan har halverats. Men enhandläggningstid som i genomsnitt är fyra och enhalv månad är inte tillräckligt. Det betyder ju atthandläggningstiden för flera ärenden är mycketlängre. Men handläggningstiden för flera ärendenär också kortare. Vi vill fortsätta på den inslagnavägen. Därför vidhåller vi framställdamotionsförslag, som vi alltså yrkar bifall till.Också när det gäller sammanslagningen av NO ochSPK handlar det om förslag som har framställtstidigare. Socialdemokraterna vägrar att accepteravåra förslag. De avslår alltid våra motioner. Men nuhar socialdemokraterna i ett annat sammanhangkommit på att olika statliga verk och myndigheterskall slås samman. I en annan proposition föreslåsatt SIND och statens energiverk skall slås samman.STU är också aktuellt i det sammanhanget.Jag är alldeles övertygad om att detta kommer attverkställas. När det blir av vet jag inte. Förslag frånregeringen tycks smakligare försocialdemokraterna än förslag från oppositionen.Att man har en sådan här överlappandeverksamhet mellan NO och SPK -- jag är säker påatt det är fråga om en sådan -- innebär att manmåste försöka rationalisera. Därför är det som härtas upp ett steg i rätt riktning. Jag tycker att det ärriktigt att sittande konkurrenskommitté borde få iuppdrag att analysera dessa förhållanden och attgöra en bra sammanvägning beträffandesamordningen. Det må gälla NO, SPK och kanskeockså , för att ta några exempel.Den analysen måste man få göra.Herr talman! Vi står naturligtvis bakom de tvåreservationer som vi har undertecknat i dettasammanhang. För enkelhetens skulle nöjer jag migdock med att yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 78 ():Herr talman! Jag har avstått från att ansluta mig tillreservation nr 1. Däremot anslöt jag mig liknande reservation. I och för sig instämmer jagi omdöme beträffandereservation nr 2, nämligen att det är mycket somgår av bara farten. I det här fallet tycker jag nog attoppositionen litet grand så att säga har kört av barafarten. har det ju gått att korta nedhandläggningstiderna inom de aktuellamyndigheterna. Handläggningstiderna är ju nuungefär hälften så långa som de var tidigare. Därförhade det kanske varit smart att säga att det är bra.Det kanske t.o.m. räcker.Det finns nämligen två aspekter här. Vi skall ha enbra konkurrens. Men de här myndigheterna har juockså sett till att rättssäkerheten i dessa frågor påolika sätt beaktas. En viss utredningstid kanbehövas. Därför har jag inte anslutit mig tillreservation nr. Jag anser alltså att bådemotionerna och reservationerna har gått litet välmycket av bara farten.Däremot väckte vi i en motionmed samma innehåll som reservation nr 2. I årväckte vi inte denna motion, men vi har anslutit osstill en annan motion med samma innehåll, dvs. attdessa myndigheter hör samman på ett naturligt sätt,att de är små och att man därför på denadministrativa sidan, på kanslisidan, kan nåbetydande samordningsfördelar genom att slå ihopdem. I detta sammanhang kommer den andragamla dåliga traditionen fram, nämligen att förslagsom kommer från oppositionen först skall avslås.Men jag är ganska säker på att vi fårett förslag, och det kan komma mycket snart, omatt dessa myndigheter skall slås ihop. Det är alltsåmin övertygelse att det bara handlar om entidsfråga.Anf. 79 ():Herr talman! Jag kan hålla med om att det ärmånga ärenden i de olika utskotten som går av barafarten därför att de tas upp år efter år.Den valappell som testade fråntalarstolen tänker jag inte ens kommentera.Jag kan beträffande reservation nr 1 om NOshandläggningstider i stora delar hålla med LarsNorberg. Handläggningstiderna har under ett årnästan halverats, och man fortsätter att arbeta meddetta. Det är möjligt att det delvis beror på attriksdagens näringsutskott vid ett flertal tillfällenhar sagt att det är nödvändigt att förkortahandläggningstiderna och att de inte är acceptabla.Men det kan också bero på att det på regeringensintiativ har skett en effektivisering inom denoffentliga sektorn , eneffektivisering som i många fall har varitframgångsrik.Med hänsyn till den förkortade handläggningstidsom man har lyckats åstadkomma -- medianvärdetsjönk till två , och det antar jag är denminimitid som det kan ta att gå igenom ett ärende,eftersom ärendena måste skickas ut på remiss tillsamtliga berörda parter innan man fattar beslut omdem, och snittet ligger -- kan jaginte se att det finns någon anledning till någotspeciellt uttalande från i denna fråga. Vifår följa frågan och se till att handlingstiderna inteförlängs igen.När det gäller den andra frågan,myndighetsstrukturen på konkurrensområdet,säger att det är smakligare när detkommer förslag från regeringen.Konkurrenskommittén, som lägger fram sittslutbetänkande , håller på att arbeta meddenna fråga. Jag vet att kommittén diskuterar medbåde NO och SPK om hur en eventuellsammanslagning skall gå till och vad man vinner ieffektivitet. Jag undrar därför vad vi har att vinnagenom att begära ett tilläggsdirektiv till denkommitté som befinner sig i slutbehandlingen avden fråga som man vill ha tilläggsdirektiv till. Detär faktiskt litet övermaga tycker jag. lägger fram detta förslag isommar och om de remissinstanser som sedan blirtillfrågade tycker att det är okej, tar jag för givet attett sådant förslag kommer att överlämnas tillriksdagen oavsett vilken regeringen som vi har efterden 15 september.Jag yrkar avslag på reservationerna och bifall tillutskottets hemställan.Anf. 80 ():Herr talman! Först och främst står jag naturligtvisbakom båda reservationerna i betänkandet, och jagyrkar bifall till reservation nr 1. Det glömde jag ihastigheten att göra.Inga-Britt vill inte kommenterakonkurrenssituationen inom den offentligasektorn. Men vi vet att konkurrensfrågorna har enmycket stor betydelse för den svenska ekonomin,både på den privata och den offentliga sidan. Ocheftersom en av de myndigheter som vi talar om , SPK, har som särskilt mål att främjakonkurrens både i den privata och offentligaverksamheten, tycker jag att det vore naturligt attfå belyst vad anser omkonkurrenssituationen inom den offentligasektorn. Finns det inte all anledning i världen att setill att vi får in mer konkurrens i denna sektor?Anf. 81 ():Herr talman! , att hänvisa tillsittande utredningar är ett känt manér iregeringspartiet, och så sker även . Menresonemanget om att vi reserverar oss av barafarten och att vi väcker motioner av bara farten,tycker jag faktiskt är ett osjyst sätt att debattera --jag höll på att ta till ett starkare ord. Man fårgenomgående väcka förslagen åtskilliga gångerinnan de mognar och innan de kommer ipropositionsform från regeringen. Och går deigenom. Att vi har väckt förslaget atthandläggningstiderna hosnäringsfrihetsombudsmannen skall förkortas ärorsaken till att näringsutskottet vid några tidigaretillfällen har uttalat sig om vikten av att fåförkortade handläggningstider. Men jag har intesett en enda initiativ från socialdemokratiskt håll --inte en enda socialdemokratisk motion, inte ettenda förslag -- om att det är angeläget att förkortahandläggningstiderna. Det är först när folkpartiethar väckt dessa motioner och frågan har blivitaktuell att diskutera och när man har sett hur långahandläggningstiderna verkligen är somsocialdemokraterna har vaknat och sagt att dettanog borde ses över. Sedan avslår man motionen.Vi har i alla fall haft framgång med våra motioner,så klaga därför inte på dem, eftersom de har gjortmycket nytta.Anf. 82 ():Herr talman! Konkurrens är väsentlig, och vikommer nog i fortsättningen att få många tillfällenatt diskutera konkurrens. I varje fall tänker vi imiljöpartiet ta upp frågan om konkurrens inom denstatliga sektorn i samband mednäringslivspropositionen som har lagtsfram. Vad vi här talar om är framför allt konkurrensinom den privata sektorn.Karin Falkmer framförde en del överord omöststatsmodeller. Vi har i och för sig en vissmonopolsituation när det gäller sjukvård, skola ochbarnomsorg. Om detta är en öststatsmodell så finnsdet många länder i som inte räknas tillöstblocket men som har ett liknande system. Viskall inte inbilla oss att effektiviteten blir så särskiltmycket större om man frångår det systemet. Detvisar t.ex. erfarenheterna inom sjukvården i USA.En viss konkurrens kan naturligtvis varamotiverad, men jag tror att man skall vara en smulaförsiktig med överorden och diskutera med vissmoderation. Det finns mycket mer inom denstatliga sektorn. Det är alltså inom de statligaaffärsverken som man döljer monopol och blandarsamman monopol och konkurrensutsattverksamhet. Men det får vi som sagt återkommatill. Här gäller det frågan om handläggningstider,vilken jag inte skall säga något mer om, och fråganom dessa två myndigheter och om man kanrationalisera dem. Det är den väsentliga frågan somvi skulle tala om här . Vi anser att man kanrationalisera dessa myndigheter. Och det skulleabsolut inte på något sätt försena processen omriksdagen biföll förslaget i reservation nr 2.Anf. 83 ():Herr talman! Jag vill bara kortfattatrekommendera att ta del av enutredning, som är gjord på och somhandlar om just jämförelser mellan verksamhetinom privata alternativ och offentliga alternativ.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Djurskydd m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU18 Djurskydd m.m.Anf. 84 ():Herr talman! Djurskydd m.m. är rubriken förjordbruksutskottets betänkande 1990/91:18, somkammaren nu skall behandla. I betänkandetbehandlas 49 motionsyrkanden gällandedjurskyddslagstiftning, djurhållning, transport avlevande djur, pälsdjursfarmning,importrestriktioner och märkning för vissa pälsaroch skinn, koscherslakt, svanskupering m.m.Beslut fattas också om att begära enlägesavstämning gällandepågående försök med alternativaproduktionsmetoder inom äggproduktionen. Jagskall något beröra en del av dessa frågeställningar,särskilt dem där vi moderater har ansett osstvungna att avge reservationer.I reservation 3 föreslår vi moderater tillsammansmed utskottsrepresentanterna för ,och att hosregeringen begär förslag till ändrad utformning avdjurskyddslagen i syfte att stärkasanktionsmöjligheterna vid vanvård av djur. Vianser det angeläget att på nytt får tillfälleatt pröva utformningen av 29 § djurskyddslagen.Skälet till detta är att lagen med dess nuvarandetillämpning i åtskilliga fall inte har kunnat motsvarasitt verkliga syfte då det gäller att i praktiken kunnaingripa mot misshandel, vanvård och annanolämplig behandling av djur.Lagen skulle ge möjlighet till ingripande viduppenbar och konstaterad vanvård. Enligtförarbetena till lagen skall dock hänsyn tas till denskyldiges försörjningsmöjligheter och deverkningar i övrigt som ett förbud att hålla djurefter vanvård kan få. Detta hänsynstagande har iflera fall inneburit att beslut om förbud att hålladjur upphävts i högre instans. Vidare har det i flerafall hänt att person som förbjudits att hålla djuröverlåtit djurhållningen till annan, nära anhörig,men i praktiken ändå fortsatt att sköta djuren. Pådetta sätt kommer ett förbud mot att hålla djur attfrångås på ett mycket olyckligt sätt, med oftafortsatt vanvård som följd.Självfallet är detta oacceptabelt och strider motdjurskyddslagstiftningens grundläggandeintentioner, nämligen att garantera djuren etteffektivt skydd och förebygga vanvård och annanolämplig behandling.Herr talman! Det är beklagligt att utskottet inte harkunnat ena sig om att nu ta tag i denna fråga.Chansen finns dock fortfarande om kammarensledamöter röstar på reservation 3, vilket jagrekommenderar.Då det gäller äggproduktionen harsocialdemokraterna reserverat sig mot utskottesbeslut att under innevarande år begära enlägesavstämning av de forsknings- ochförsöksåtgärder som pågår kring alternativainhysnings- och produktionssystem inomäggproduktionen till det för närvarandedominerande burhönssystemet. Orsaken tillutskottets beslut om denna lägesavstämning är attvad som framkommit av försöken, bl.a.redovisat i samband med utfrågning i utskottet, gerklara belägg för nedslående resultat. Försöken medolika former av värphöns på golv visar ökadeproblem med djurhälsa och arbetsmiljö samt attdessa varit svåra att bemästra. Vi anser detangeläget att de medel som anslås till nämndaförsök framöver satsas så att de kan förväntas ledatill positiva och meningsfulla resultat. Det är attbeklaga att socialdemokraterna i utskottet intevelat inse verkligheten och motarbetat denföreslagna lägesavstämningen.I reservation nr 9 tar vi upp problemet medkompensation för de ökadeproduktionskostnaderna, som föranletts av den nyadjurskyddslagstiftningen. I samband med att beslutfattades om de nya miljö- ochdjurskyddsbestämmelserna fastslogs att de avbeslutet orsakade merkostnaderna skulleuppmärksammas och avklaras i samband medkommande jordbruksprisförhandlingar. Som allaborde veta är den praktiska verkligheten förnärvarande den att några sådana förhandlingar inteblir av. I och med beslut om ny livsmedelspolitik försnart med avreglering ochmarknadsanpassning som huvudpunkter frångås detidigare prisförhandlingarna då det gällerproduktpriserna.Mot bakgrund av detta och med hänsyn tilllantbruksstyrelsens utredning angående miljö- ochdjurskyddsbestämmelserna är det enligt vår meningangeläget att klarhet skapas kring de ekonomiskakonsekvenserna av de nya reglerna. Vi upplever nuatt jordbruket är mitt uppe i enomställningsprocess, som är nog så problemfylldoch i flera fall innebär en betydande prispress. Vianser att det är regeringens skyldighet att genäringen besked, annars raseras fullständigttrovärdigheten kring besluten och de krav somriksdagen har ställt på detta område.Herr talman!