prot · GE09125 · 1991-06-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:125Tisdagen den 4 juniKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 maj.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1990/91:KU46Finansutskottets betänkande 1990/91:FiU35Skatteutskottets betänkanden /91:SkU37 ochSkU38Utbildningsutskottets betänkanden /91:UbU5,UbU12 och UbU16--betänkanden /91:TU28 ochTU29Näringsutskottets betänkande 1990/91:NU46Bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU193 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 31 maj och 3 juniFöretogs till avgörande socialförsäkringsutskottetsbetänkande /91:SfU13, jordbruksutskottetsbetänkande /91:JoU30 och utrikesutskottetsbetänkande /91:UU19 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. 123 och 124).Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU13Mom. 1 (statens invandrarverks verksamhet medflyktingmottagning)Först biträddes reservation 1 av . med 65 röster mot 35 för reservation 3 avKarin och . 201ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 171röster mot 60 för reservation 1 av . 73 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (medelsanvisning tillförläggningskostnader)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot16 för reservation 4 av . 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 8 (asylsökandes boende)Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot39 för reservation 6 av och . 9 (kollektiva hemförsäkringar förasylsökande)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 7 av -- bifölls medacklamation.Mom. 11 (ensamma flyktingbarn)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 10 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 12 (hälso- och sjukvård och tandvård förbarn)Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot71 för reservation 11 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 14 (tortyrskador)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot32 för reservation 13 av . 16 (arbete för asylsökande)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 174 röster mot129 för utskottets hemställan med den ändring imotiveringen som föreslagits i reservation 16 avMargit m.fl. 1 ledamot avstod från attrösta.Mom. 30 (organisationers m.fl. roll iflyktingmottagningen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 23 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU30ÅterförvisningsyrkandetKammaren avslog med 290 röster mot 16 det avMarianne under överläggningenframställda yrkandet om återförvisning av ärendettill utskottet för ytterligare beredning.Mom. 1 (inriktningen av miljöpolitiken)Först biträddes reservation 4 av 25 röster mot 17 för reservation 5 av MarianneSamuelsson. 263 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 3 av och med 34 röster mot16 för reservation 4 av . 256ledamöter avstod från att rösta.Därpå biträddes reservation 2 av ochLars med 37 röster mot 34 för reservation3 av och . 233ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. med 61 röster mot 38 förreservation 2 av och ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 142röster mot 60 för reservation 1 av m.fl. 103 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 2 (atmosfären och klimatet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 3 (gränsöverskridande luftföroreningarm.m. )Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 10 av och ,dels reservation 12 av --bifölls med acklamation.Mom. 6 (fortsatt användning av ekonomiskastyrmedel m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 14 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 8 (koldioxidskatten)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 21 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 16 (trafikens miljöeffekter)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot98 för reservation 29 av m.fl.24 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 35 (föroreningar av gränsvattnen)Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot146 för reservation 44 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 37 (miljö och folkrätt)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 46 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 38 (miljö och handel)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot30 för reservation 47 av . 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 42 (sambandet mellan yttre och inre miljö)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot19 för reservation 50 av . 7ledamöter avstod från att rösta.Mom. 50 (miljökvalitetsnormer)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 57 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 51 (''ren produktion'')Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot38 för reservation 58 av ochLennart Brunander. 6 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 54 (utsläppstak inom geografiskt bestämdaområden)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 60 av m.fl. --bifölls med acklamation.Mom. 60 (miljöombudsman)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 69 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 66 (en särskild statsåklagare i miljömål)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 75 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 98 (utvidgad tillståndsprövning)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Jo89 av MarianneSamuelsson -- bifölls med acklamation.Mom. 100 (omhändertagande av industrinsprocessvatten m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Jo118 yrkande 14av m.fl. -- bifölls med acklamation.Mom. 102 (stabila organiska ämnen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 93 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 109 (inriktningen av kemikaliehanteringen)Först biträddes reservation 101 av med 51 röster mot 16 förreservation 102 av . 239 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 235röster mot 49 för reservation 101 av och . 14 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 111 (substitutionsprincipen)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Jo710 yrkande 9 avÅsa m.fl. -- bifölls med acklamation.Mom. 112 (principen om den omvändabevisbördan)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot18 för reservation 104 av . 117 (sekretessen för produktregistret)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionJo710 i motsvarande del av m.fl. --bifölls med acklamation.Mom. 118 (utvidgat bemyndigande förkemikalieinspektionen och naturvårdsverketm.m. )Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionerna Jo119 yrkande25 av m.fl. och Jo710 yrkande 11 avÅsa m.fl. -- bifölls med acklamation.Mom. 119 (vissa lagändringar med anknytning tillkemikaliekontrollen)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionJo710 i motsvarande del av m.fl. --bifölls med acklamation.Mom. 127 (kadmium m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Jo119 yrkandena32--36 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 129 (klorerade organiska lösningsmedel)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Sk625 yrkande 19av m.fl. -- bifölls med acklamation.Mom. 137 (ozonnedbrytande lösningsmedel)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Jo119 yrkande 19och 20 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 138 (avfallsreducering m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 116 av och , dels reservation 117 av MarianneSamuelsson -- bifölls med acklamation.Mom. 139 (lag om avfall och återvinning m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 119 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 142 (ekonomiska styrmedel inomavfallsområdet)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Jo119 yrkande 8 avInger Schörling m.fl. -- bifölls med acklamation.Mom. 145 (katalysatorer och smörjoljor)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 128 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 151 (miljömärkning m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 134 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 157 (flygtrafiken)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionJo120 i motsvarande del av m.fl. --bifölls med acklamation.Mom. 172 (gränsvärde för benseninnehåll imotorbränsle)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 160 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 176 (nationalparksplanen)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Jo751 yrkande 6 avInger Schörling m.fl. -- bifölls med acklamation.Mom. 179 (principerna för naturvården, m.m.)Först biträddes reservation 164 av m.fl. -- som ställdes mot reservation 165av och -- medacklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan -- somställdes mot reservation 164 av m.fl. -- genom uppresning.Mom. 180 (holistiskt synsätt på naturvårdsarbetet,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot18 för reservation 166 av . 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 182 (hänsynsområden m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot39 för reservation 168 av och . 16 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 184 (världsstrategi m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 170 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 190 (långsiktig arealmål)Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Jo751 yrkandena 1och 2 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 200 (ersättningsprinciperna)Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 71för reservation 183 av m.fl.Mom. 229 (jordbrukets betydelse för en god miljö)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 203 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 240 (minskad användning avhandelsgödselkväve)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 212 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 250 (disposition av miljöavgifter)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 225 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 252 (miljöförbättrande åtgärder ijordbruket)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 35för reservation 226 av och . 256 ()Först biträddes reservation 227 av -- som ställdes mot reservation230 av -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 202röster mot 55 för reservation 227 av . 50 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 261 (bidrag till miljöarbetet)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot139 för reservation 234 av m.fl.Mom. 264 (investeringar inom miljöområdet)Först biträddes reservation 235 av m.fl. -- som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddesav bifall till motion Jo104 yrkande 18 av ClaesRoxbergh m.fl. -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 232röster mot 60 för reservation 235 av m.fl. 15 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 271 (visst internationellt miljösamarbete)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot138 för reservation 239 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU19Mom. 15 (internationella miljöfonder)Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 48för reservation 8 av och BirgittaHambraeus. 4 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 19 (förhållandet mellan internationellamiljökonventioner och den nationella rätten)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16för reservation 12 av Per Gahrton.Mom. 22 (internationell miljödomstol)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 13 av Per -- bifölls medacklamation.Mom. 25 (villkor för medlemsansökan till EG)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 32för reservation 15 av och momentUtskottets hemställan bifölls.4 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU30 Granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning.Anf. 1 ():Fru talman! Som vanligt kan vi konstatera att viden debatt då utnyttjar sin kontrollmakttill att granska regeringen finns inget statsrådnärvarande. Jag har den erfarenheten att man frånregeringens sida inte är särskilt intresserad av vadriksdagen säger i dessa sammanhang. Kanske berorden bristande respekten för på vad en avregeringens allra käraste vänner inomfackföreningsrörelsen sade till mig :''Någon regeringen har vi inte längre -- bara ettantal befordrade statssekreterare. ''Fru talman! Att försöka göra en slutsummering avden mandatperiod som lider mot sitt slut ärfrestande även om granskningen formellt baraomfattar . Ett stort antal ''affärer''har rullat förbi, och de offentligautskottsutfrågningarna har blivit ett inslag i detpolitiska livet, lika uppskattat bland allmänhetensom ogillat av regeringsmakten.Sett i den politiska backspegeln förefaller detmärkligt att vi faktiskt bara har haft dettahjälpmedel för KUs granskning . Det ärintressant att tänka sig vad som hänt om vi hadehaft offentliga utskottsutfrågningar långt tidigare.Säkerligen skulle mycket ha sett annorlunda ut isvenskt politiskt liv då.Därmed inte sagt, fru talman, att utfrågningarna ialla avseenden varit perfekta. Det tar tid för nyaarbetsformer att få en utformning som fyller dekrav som man rimligen kan ställa så länge fråganom sanningsförsäkran inte lösts, får vi dess värrefinna oss i att hela sanningen inte kommer fram vidKU-utfrågningarna.Nu granskar inte bara s.k.affärer utan också administrativ praxis.Inledningsvis skall vi också behandla ett antalfrågor med anknytning till detta.Under de borgerliga regeringsåren brukade densocialdemokratiske vice ordföranden ikonstitutionsutskottet, iTrollhättan, hålla långa utläggningar omregeringsmaktens förfall. Det var ingen hejd påeländet, vilket enligt berodde på attdet fanns så starka meningsskiljaktigheter inom deborgerliga partierna och inom de aktuellaministärerna, att regeringssamarbetet -- ja, helavårt demokratiska statsskick, helaparlamentarismen -- blev lidande.Nu har vi fått ett vittnesbörd om hur arbetet ochpolitiken har fungerat inom de socialdemokratiskaregeringar som suttit . Jag tänker bl.a.på memoarer. Om man skall trodessa -- och sanningshalten skall nog inte bestridas,även om hans partivänner är mindre förnöjda medden feldtska frispråkigheten -- var de borgerligaregeringsåren rena idyllen jämfört med demaktkamper och lappkast som vi har fått upplevasedan dess.Jag tycker, fru talman, att de här interiörerna,väldigt klart visar att den kritik som man frånsocialdemokratiskt håll riktade under de borgerligaregeringsåren sannerligen inte var särskilt bärande,om man nu kommer och påstår --vilket jag förmodar att gör -- att allthar varit frid och fröjd och perfekt.Vad jag tycker är alldeles klart när man tittartillbaka är att det har varit en bristande respekt förlag och ordning inom . Det harvarit en bristande respekt för vår konstitution. Attde s.k. affärerna har kunnat inträffa beror i ettflertal fall -- inte bara när det gäller -- på att man tagit lätt på lagar ochförordningar och ansett sig stå över någonting såenkelt som regler för regeringsarbetet och förparlamentarismen. Det har under de härregeringsåren funnits en klar nonchalans, och dennonchalansen har straffat sig.Hela den s.k. hade ju aldrigkunna inträffa, om man hade följt de regler somfinns för regeringsarbetet. inget olycksfall i arbetet. Den hade aldrigbehövt inträffa, om man hade hållit sig till gällanderegler.Det gäller också en rad andra affärer. Med störrekänsla för lag och rätt, med större respekt för deregler som gäller och med bättre juridisktkunnande hade sådant här inte kunnat inträffa.Jag vill påstå att den regering, och det tvåregeringar, som vi har haft intehar, fru talman, drabbats av otur -- inte alls. Demånga affärer som har ägt rum är i stor utsträckningsjälvförvållade, och de kunde ha undvikits. Detfinns därför ingen anledning att tycka synd omregeringarna och , för att de harråkat särskilt illa ut. De har sig själva att skylla.Det är naturligtvis inget grundlagsbrott att mantycker olika i en regering, som Feldts memoarer såvältaligt vittnar om, men det finns faktisktanledning att peka på hur besvärligt det kan varaför också en formellt homogen enpartiregering attsköta sina åligganden.Vi har haft enpartiregeringar ,men de har också varit minoritetsregeringar, varfördet har varit naturligt att söka stöd åt olika håll.Detta ingår i det parlamentariska spelet. Ettinstrument i detta sammanhang har varit s.k.partiledaröverläggningar.Utskottet har behandlat dessa. Det finns allanledning att understryka att information tilloppositionspartierna självfallet är ett acceptabelt,för att inte säga önskvärt, inslag i ett demokratisktsamhälle. Vad som är mera tveksamt är ompartiledaröverläggningar ersätter deberedningsorgan som finns t.ex. riksdagsutskott,utredningar, parlamentariska beredningar m.m.Om man använder den senare typen av samråd medoppositionen sker en kontroll och endokumentation av arbetet. Det är viktigt frånparlamentarisk synpunkt. Inte minst tar sig dennakontroll uttryck i direktiv, som är offentliga --protokollering etc.Annorlunda är det faktiskt medpartiledaröverläggningarna. Det är viktigt att slåfast att regeringen har det fulla politiska ochjuridiska ansvaret för alla regeringsbeslut, även omdet har föregåtts av partiledaröverläggningar. Detgår inte att skylla i från sig på att partiledarna harnickat bifall.Fru talman! Det är viktigt att också i fortsättningenhålla ögonen på partiledaröverläggningar. De ärförvisso i vissa situationer och vad gäller vissafrågor berättigade, men de kan aldrig ersätta dennormala berednings- och ansvarsprocessen. Inteminst finns det från synpunkt anledningatt hävda dess roll när det gäller att fatta politiskabeslut.Fru talman! Detta är sistagranskningsdebatt, även om -- av skäl som jag skallåterkomma till -- jag hoppas atthans KU-arbete inte skall upphöra undersommaren. har varit ordförande iKU av utskottetshistoria. En rad s.k. affärer har väckt stortuppseende och intresse -- också utanförpolitikernas led. På så sätt har KU, under hansordförandetid, kommit att spela en viktig roll i detsom kallas för kontrollmakt.Ibland har fått kritik i dessasammanhang. är det faktiskt inte har ställt till dessa affärer, utan kritiken börriktas mot regeringen och de mer eller mindreosannolika figurer, som gjort KU den äran underOlle ordförandetid. harnaturligtvis haft en svår uppgift under dessaintensiva år. Det har emellertid, tycker jag, iallmänhet gått mycket bra tack vare hans intresseför arbetsuppgifterna och tack vare det förnämligakansli, som förfogar överoch vars insatser inte skall underskattas.Olle engagemang för utskottets arbetehar varit obestridligt. Han har haft ett intresse förriksdagens arbetsformer och för ledamöternasarbetssituation, som varit föredömligt. Om KUunder hans ledning hade haft litet mer att säga tillom i dessa avseenden hade mycket sett annorlundaoch bättre ut.Olle har därutöver haft en egenskap somär av stor betydelse, inte minst för enutskottsordförande. Han har kunnat skilja påperson och sak. Det har alltid varit ett nöje attsamarbeta med honom. Jag vill rikta ett varmt tacktill , för det samarbete som vi har haftunder åren.Anf. 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Granskningsdebatten uppdelas iflera avsnitt varje avsnitt behandlas som ettsjälvständigt ärende och talarlistan för de olikaavsnitten kan därför utökas med ytterligare talare.Då alla under ett avsnitt anmälda talare haft ordetövergår kammaren omdelbart till att debatteranästa avsnitt. Voteringarna äger rum i ettsammanhang sedan samtliga avsnittslutdebatterats.Först debatteras alltså avsnittet Regeringen ochregeringsarbetet allmänt.Anf. 3 ():Fru talman! Någon kan kanske tycka att detta år,rent publikt sett, är något av ett mellanår vad avserkonstitutionsutskottets granskning av regeringen.Det har varit ganska litet skriverier, och det ärendast några få av våra öppna utskottsförfrågningarsom har väckt intresse och därigenom samlat enstörre skara åhörare.Bakgrunden är delvis, tror jag, att många av deärenden som vi har behandlat också hargranskats tidigare under en följd av år. Det gällerutlänningsärenden, krigsmateriel och EbbeCarlsson-affären, och därmed har dessa frågor mistnågot av nyhetens behag och fräschör.För oss, som skall sköta den konstitutionellagranskningen, är det naturligtvis viktigt att vi kangå på djupet i alla ärenden och att vi också kanavsluta dem. Arbetet är inte mindre viktigt, menarjag, även om det publika intresset inte är särskiltstort.Några av dessa långärenden återstår fortfarande attavsluta. Det gäller, numera omdöpt, olovligavlyssning, som är en utlöpare av . Det gäller ocksånågra få rester av krigsmaterielexporten,exempelvis den export som har skett ifrån FFV.Fru talman! Det finns ändå en del nya ärenden föråret, vilka tidigare, när det var mer aktuella än deär , väckte stort intresse. Det gäller polisensmassarresteringar, statsministerns brev till SaddamHussein och statens personalpolitik, som handlarom regeringens avskedande av alla anställda på SÖ.Dessa frågor är stora och viktiga, och de har väcktett stort och brett intresse i många grupper. Jagtycker det är en brist att vi inte i riksdagenskammare kan diskutera dessa frågor när de är sommest aktuella.Detta förhållande aktualiserar frågan om huruvidautskottet löpande borde avgedelrapporter, i stället för att samla på sig allaärenden till en redovisning och slutdiskussion i majeller juni månad.Fru talman! Jag vet att man, i ,säger att ser oss. Under desenaste åren har kontrollmakten i fått enökad betydelse. Från min egen regeringsperiodminns jag inte alls att konstitutionsutskottetspelade samma roll. Förvisso försökte vi att åläggaoss disciplinen att fatta lagliga beslut och att följaregler och förordningar. Men jag minns inte att mannågonsin hänvisade till att konstitutionsutskottetkunde komma att ingripa i efterhand.I dag förhåller det sig annorlunda, vilket jagvälkomnar. I en demokrati är kontrollmakten enviktig funktion. återstår att få riksdagensrevisorer att fungera på ungefär samma sätt.Talmannens nytillsatta utredning när det gäller hurarbetet skall gå till i är därför viktig. I detarbetet ingår till en del att försöka stärkakontrollmakten i Sverige.Nu är det naturligtvis så, att fokus har litet olikaorsaker. En sak är att vi har haft öppnautskottsförhör, vilket har ökat intresset förutskottets arbete. Men det är klart att även de storaaffärerna har givit bränsle till den mer publikadelen av utskottets arbete. Under de senaste årenhar det varit smärtsamt, eftersom vi har kunnatuppdaga maktmissbruk ifrån regeringspartiets sidaoch då vi har sett att regeringsmakten har hanteratssom en privatsak, som privat egendom. Detta ärnaturligtvis utslag av den socialdemokratiskahegemonin, som har vuxit sig stark under desenaste 60 åren. Jag skulle vilja säga att det inteminst ur detta perspektiv är viktigt att vi efter valeti höst får ett regeringsskifte.Som sagt vet vi att utskottets granskning harbetydelse för regeringens arbete. Aldrig någonsinmer kommer krigsmaterielexporten att hanteras såsangviniskt och oorganiserat som fallet har varitunder en följd av år. Det är också min förhoppningatt den här sammanblandningen av makten mellanolika myndigheter och regeringen skall upphöra.Här kan vi ännu inte se några resultat. Det återstårbara att hoppas att det skall bli på det sättet.Låt mig ta ett litet exempel som vi har fördjupat ossi vid årets granskning. Vi har fått ett exempel på attregeringen har bättrat sig. granskade viett byggnadsärende i ochkunde konstatera att det hade tagit fördepartementet att fatta ett beslut. Vi aviserade dåen förnyad granskning och en sådan har vi ocksågjort. Det visar sig då att ärendebalanserna ökadedramatiskt .