prot · GE0973 · 1991-03-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:73Torsdagen den 7 marsKl. 12.00--16.051 § Svar på interpellation 1990/91:135 omWaldorfskolorna i och UmeåAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migom jag är beredd att medverka till att ett särskiltöverlevnadsbidrag anvisas till Waldorfskolorna iNorrköping och ,Föräldrasektionen, har i skrivelse till regeringenanhållit om överlevnadsbidrag för läsåren 1989/90och 1990/91 för verksamheten vid fyraWaldorfskolor, däribland iNorrköping och i . För /91hemställer riksföreningen om totalt 5,5 milj.kr. istatligt bidrag för de fyra skolorna. För RudolfSteinerskolan i och om 1,5 milj.kr. resp. 1,4 milj.kr.Regeringen har avslagitansökningen.I årets budgetproposition föreslår regeringen enväsentlig höjning av bidraget till de friståendeskolorna. /92 föreslås ett bidrag om 13 000kr. per elev, vilket innebär en nära 30-procentighöjning i förhållande till det senast fastställdagenomsnittliga beloppet. En sådan ökning avbidraget bör leda till att den ekonomiskasituationen för de fristående skolorna klartförbättras.Jag har tidigare hänvisat de skolor som har akutaekonomiska problem till sina resp. kommuner föratt hitta lösningar. Jag vet också att kommunerna iflera fall, bl.a. , har skjutit till extrakommunala bidrag.Inga ytterligare åtgärder utöver förslaget ibudgetpropositionen är från regeringens sidaaktuella.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret, även om jag,precis som alla Waldorflärare och föräldrar, blevmycket besviken. Egentligen hade jag dock inteväntat mig mer med kännedom om den negativasyn som socialdemokratin och skolministern har påfristående skolor. Av budgetpropositionen kan manutläsa att skolministern inte anser att det finnsbehov av fler fristående skolor på gymnasial nivå.Av förslaget som helhet kan man utläsa attregeringen helst inte vill ha fristående skolor pågrundskolenivå heller.Föräldrarna till barn som går i fristående skolor harprecis som alla andra betalat skatt och fullgjortövriga skyldigheter i vårt land. Ändå har de interätt att få sina barns skolgång betald på samma sättsom föräldrar till barn i samhällets skolor, utan defår betala både genom ekonomiska skolbidrag ochgenom arbetsinsatser, t.ex. städning.Är detta rättvist, skolministern? Varför skall ettbarn i fristående skola få mindre statsbidrag till sinskolgång än ett barn i offentlig skola?För ett barn i offentlig skola betalas ca . istatsbidrag och för ett barn i fristående skola 9 240kr. I budgetpropositionen föreslåsvisserligen en höjning av beloppet till 13 000 kr.Det är naturligtvis bättre än drygt 9 000, menorättvisan är nästan lika stor. Statsbidraget blir ca65 % av det belopp som staten betalar till elever iden allmänna . Därtill kommer attkommunerna betalar olika mycket.Waldorfskolorna har kämpat för att fåekonomin att gå ihop. Både föräldrar och lärare fårbidra med stora ideella insatser för att få det helaatt fungera, men man gör det därför att man tror påsin skola och vill ha just en Waldorfskola.Nu har flera skolor återigen hamnat i enkrissituation, eller rättare sagt: Den ackumuleradekrisen har återigen nått i fatt dem. Det är på flerahåll fråga om akuta problem. Problemen är kanskevärst i och , men de finns också iGöteborg och . I har mant.o.m. Övriga skolor försöker dra sig frammed mycket stränga besparingar, såsom att dra inpå skolmaten. Även om man är noga med attundervisningen inte skall drabbas av besparingar,är risken naturligtvis stor att så sker så småningom.Är detta rättvist? Skall det behöva vara så påskolor, vars målsättning är att ge barn en godundervisning och en bra skolgång, skolor med stortföräldraengagemang och entusiastiska lärare?De . som regeringen har föreslagitkommer inte att avhjälpa de ackumuleradeekonomiska problem som dessa skolor har. Detkrävs ett överlevnadsbidrag -- eller låt oss hellrekalla det ett saneringsbidrag -- för att råda bot påproblemen, för att sanera ekonomin. Det rör sig omför staten ganska små summor, men för skolornaoch föräldrarna är detta mycket stora belopp.Jag är mycket besviken över att skolministern intevill medverka till att dessa skolor kan sanera sinekonomi. Problemen beror ju på en orättvisbehandling från staten, och staten måste ta sittansvar. I grunden hör naturligtvis problemensamman med den syn man har på de friståendeskolorna och på föräldrarnas möjlighet att frittvälja skola.Vi moderater anser att föräldrarna skall ha rätt attvälja skola, fristående skola eller offentlig skola.De fristående skolorna skall ha samma möjlighetersom skolorna i det offentliga skolsystemet.Statsbidraget skall följa eleven till den skolaföräldrarna väljer, och ingen skall behöva betalamer.Jag förstår att skolministern inte delar dennauppfattning, men jag vill ändå frågaskolministern:Tycker inte skolministern att det är orättvist attvissa elever får mindre bidrag till sin skolgång änandra elever?Har inte staten ett ansvar även för dessaWaldorfskolor, som är i krissituation efter att iåratal ha fått ett otillbörligt lågt statsbidrag?Har inte staten ett ansvar för skolgången för debarn som går i Waldorfskolorna?Anf. 3 ():Fru talman! Jag har med intresse tagit del av detsvar skolministern har lämnat på interpellationen.Svaret reser verkligen allvarliga principiella frågor.Vilken är egentligen regeringens inställning tillfristående skolor?Stundom, när man läser budgetpropositioner ochannat, kan man få intrycket att regeringen anser attfristående skolor har ett existensberättigande. Mennär man tar del av regeringens beslut när det gälleransökan om överlevnadsbidrag blir den bestämdauppfattningen att regeringen inte anser att dessaskolor har ett existensberättigande. Om man anseratt detta slag av skolor skall få existera måste manju också rimligen anse att de skall kunna existera påvillkor som är acceptabla för elever, föräldrar ochlärare. Det kan väl inte vara regeringensuppfattning att det är rimligt att dessa skolor finnsmen att deras existens skall bygga på storauppoffringar för de berörda? Det kan väl inte varaså att regeringen anser att det ligger något slagsfördel i att föräldrarna måste göra storaekonomiska uppoffringar och stora uppoffringar iform av arbetsinsatser, att lärarna inte kan fåanständiga löner och att eleverna inte kan få denstandard när det gäller skolmiljö som vi kräver förandra elever?Jag skulle vilja ställa ett par frågor tillskolministern, och jag begär då ett klart besked:Anser den socialdemokratiska regeringen attfristående skolor har ett existensberättigande iSverige? Anser regeringen att fristående skolor i såfall skall få existera på villkor som är rimliga förföräldrar, elever och lärare?Anf. 4 ():Fru talman! Att ett antal friskolor skulle få mycketsvåra ekonomiska problem gick att förutse. Detbästa hade naturligtvis varit att förra årethade bifallit det förslag om ett överlevnadsbidrag iavvaktan på ett nytt statsbidragssystem som fyrapartier stödde. Socialdemokraterna ochvänsterpartiet sade emellertid nej till det förslaget.Trots detta hade det inte varit konstitutionelltfelaktigt om regeringen nu hade gjort denbedömningen att läget är mycket alarmerande ochanvänt de medel som står till regeringensförfogande för att hjälpa dessa skolor att kunnaarbeta vidare. Det hade regeringen naturligtviskunnat göra, om man hade ansett att det hade varitangeläget.Nu är läget för friskolorna mycket svårbedömt. Ettavsnitt i statsrådets statsbidragsproposition är jusedan i höstas bordlagt i utbildningsutskottet. Detär just det avsnitt som berör bidragsgivningen tillfriskolorna. Det är ingen hemlighet attbordläggningen tillkom på socialdemokratisktinitiativ. Just nu vet friskolorna inte vilket systemsom de skall falla in under. Utbildningsutskottethar ännu inte heller behandlat regeringens förslagbeträffande bidragsnivån. Jag vill vädja tillskolministern att använda sitt inflytande i densocialdemokratiska gruppen för att driva på den härprocessen, så att vi snabbt får ett positivt beslut iriksdagen både om ett bra system och om minst denbidragsnivå som regeringen har föreslagit. Vi ärflera ledamöter som motionerat om en högre nivå,något som naturligtvis vore lämpligt.Jag skulle vilja ta upp en specialfråga isammanhanget. Flera av dessa friskolor arbetarmed åldersintegrerade stadier. Det ligger i hög gradi linje med vad skolministern önskar. Många anseratt årskursintegrering på lågstadiet i själva verket ären förutsättning för att skolan skall kunna ta emotsexåringarna på ett bra sätt.Jag skulle vilja få klarklagt att det förhåller sig så,att också sexåringarna i friskolorna fr.o.m. i höstkommer att räknas in i bidragsunderlaget.En annan aspekt på denna fråga som berörs i svaretär kommunernas ansvar. Det är en mycketintressant fråga. Jag har inte närmare studerat detvå nu berörda kommunernas insatser, mengenerellt gäller att kommunerna gör väldigt olikainsatser för friskolorna. ochriksdagen har påpekat att denkommunala likställdhetsprincipen borde leda tillatt eleverna i friskolorna fick samma stöd someleverna i de allmänna skolorna. Men enligt ettutslag tolkar kammarrätten i Stockholminte lagen på det sättet, utan kammarrätten anseratt om kommunerna är beredda att erbjuda dessaelever plats i sitt eget skolsystem, kan man intekräva att motsvarande stöd skall gå till friskolan.Jag tycker att det är ett beklagligt synsätt.Vad som återstår är förstås att arbeta för ett heltnytt system av det slag som om och som även liberalerna ochcenterpartiet arbetar för, dvs. att elever som går ifriskolor skall få ett ekonomiskt stöd i form av bådestatsbidrag och kommunala bidrag som motsvarardet stöd som ges till eleverna i det allmännaskolväsendet. Men i avvaktan på detta beslut, somvi väl tyvärr inte kan fatta förrän vi fått en nymajoritet här i kammaren, tycker jag att det ärviktigt att vi bildar opinion i våra partier -- och detgäller inte minst skolministern och hans parti --bland kommunalpolitiker för att det är en moraliskskyldighet för kommunerna att ge friskolorna ettstöd som motsvarar det som de allmänna skolornafår.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Det är egentligen två diskussioner somnu förs. Den ena diskussionen gäller den fråga somtas upp i interpellationen och interpellationssvaret,dvs. frågan huruvida vi skall ge ettöverlevnadsbidrag till två angivna Waldorfskolor.Den andra diskussionen, som tagits upp av bådeHaglund, och , gäller fråganhur statsbidraget till de fristående skolornalångsiktigt skall utformas. Denna senare frågahandlar interpellationen egentligen inte om, menen del av de bekymmer som de fristående skolorna,som gör anspråk på överlevnadsbidrag, harhänger givetvis ihop med det gällandestatsbidragssystemet.För min del har det varit angeläget att se till att vikommer bort från dagens statsbidragssystem, ochjag har tagit det som min uppgift. Beslutet om detnuvarande statsbidragssystemet fattades då vi hadeen borgerlig majoritet i denna kammare.Statsbidragssystemet är alltså ganska gammalt. Jagtycker att det är rimligt att man gör upp med detstatsbidragssystemet i några principiellt viktigadelar och när det gäller bidragsnivån.De principiellt viktiga delar som jag tycker att manskall göra någonting åt är följande:För det första bör man som mangodkänner en fristående skola för skolpliktensfullgörande ge skolan rätt till statsbidrag. Så är detinte enligt dagens system, utanstatsbidragsprövningen sker frikopplad frångodkännandet för fullgörandet av skolplikten. Jagtycker att det är rimligt att dessa båda saker kopplasihop: blir skolan godkänd skall den också ha ettstatsbidrag.För det andra finns det i dagens statsbidragssystemen regel som säger att statsbidrag utgår först tre årefter det att godkännandet har getts. Under tre årskall skolan hanka sig fram utan statsbidrag.Troligen är det den regeln som är orsaken till deskulder som en del av dessa skolor släpar med sigoch som har ackumulerats under . Denregeln finns alltså i det statsbidragssystem somriksdagen fattade beslut om och som jag nuföreslagit skall ändras. Det bör vara så att en skolaskall få statsbidrag fr.o.m. det år då godkännandetges.För det tredje har nivån på statsbidraget varitföremål för diskussion. Jag har lyssnat på dendebatten, och mitt förslag till är att nivånskall höjas kraftigt för att skolorna på så sätt skall fårimliga arbetsförutsättningar. Det är riktigt att dengenomsnittliga höjningen är . Men höjningenför t.ex. lågstadieverksamheten är enligt mittförslag vida . Det är också på lågstadietsom huvuddelen av de fristående skolornas eleverfinns. Jag tror att med de nivåer som jag harföreslagit bör de fristående skolorna få ett rimligtstatligt ekonomiskt stöd, som gör att de kommer attkunna verka vid sidan av det allmänna skolväsendetpå något så när jämlika villkor.Detta är min bedömning, och det är grunden förden politik som regeringen har lagt fast på dettaområde. För detta förslag har jag fått väldigt mångauppskattande omdömen just från företrädare för defristående skolorna. Man har uppskattat att vi nutar tag i inte bara nivåfrågorna utan även i deprincipiellt tvivelaktiga inslag som finns i det gamlasystemet. Detta om den allmänna debatten.Det har ställts en del konkreta frågor till mig. LarsLeijonborgs fråga rörde sexåringarna och defristående skolorna. Det är rimligt att man i defristående skolorna får räkna in sexåringarna iunderlaget. Jag tycker att det är rimligt omriksdagen kommer till beslutet att följa regeringensförslag i vad gäller synen på den flexiblaskolstarten. Detta bör naturligtvis kopplas ihop idet avseendet.Pär fråga gällde om de friståendeskolorna har ett existensberättigande. Jag ser många av dem som oerhörtvärdefulla komplement till det allmännaskolväsendet i övrigt. Många av dem utgörpedagogiska spjutspetsar och kan tillföraskolväsendet inspiration och kraft förvidareutveckling. Därför diskuterar vi enförbättring av statsbidraget. De har ettexistensberättigande.Pär frågade vidare om dessa skolor skallges rimliga villkor. Ja visst, det är ju detta jagberättar om. Vi ändrar på det statsbidrag, som jagmisstänker att och hans partiingående diskuterade . Det är vi nu på vägbort ifrån.Jag har gett svar på . Budskapet är att de får klara utsamtalen med sina resp. hemkommuner, så löser vifrågan i övrigt principiellt och långsiktigt.Anf. 6 ():Fru talman! Jag håller med om att vi här för tvådiskussioner. Det beror på att de hör samman. Detgäller frågan om ett överlevnads- ellersaneringsbidrag och om hur statsbidragssystemetskall se ut samt vilken nivå det skall ha.Jag håller med skolministern om att deförändringar som föreslås om att ett godkännandeskall ge statsbidrag är bra. Det är naturligtvis braatt man höjer nivån. Man höjer dock nivån alldelesför litet. Mot de underskott som Waldorfskolornahar hjälper inte . per elev, om det nukommer att bli beslut. Dessa underskottär en eftersläpning på grund av att skolorna har fåtten orättvis behandling.Det här bottnar i de olika synsätt som vi har ochsom också kommer fram i det svar skolministernger. Skolministern talar om ett rimligt stöd, medanvi talar om ett likvärdigt stöd. Vi anser att det endarimliga och riktiga är att föräldrar som väljer enWaldorfskola eller någon annan fristående skolaskall få precis samma statliga bidrag till sina barnsskolgång som de som väljer samhällets skola. Dessaföräldrar har i precis lika stor omfattning som allaandra föräldrar betalat skatt och fullgjort sinaskyldigheter. Jag kan inte förstå varför de skallbehöva betala skolbidrag eller utföra extrauppgifter på sina barns skolor än andra föräldrar.Lärarna på deras barns skolor får också lägre lön.Det finns en fundamental skillnad mellan vadskolministern säger och vad vi säger från moderatasamlingspartiet och även från ochcentern.Jag anser att det vilar på statens ansvar för dessaelevers skolgång att även ge skolorna ettsaneringsbidrag. Det är inte bara fråga om detunderskott man har. Det är också fråga om andraeftersatta behov som dessa skolor har samlat på sigpå grund av att de har prioriterat det viktigaste i endålig ekonomi, nämligen undervisningen. Derasunderskott och de behov de har av att förbättraförhållandena i övrigt på skolorna kräver att de fårett saneringsbidrag.Jag vill återigen fråga skolministern om han intetycker att det är orättvist att det är på detta sätt föreleverna, deras föräldrar och lärare när det gällerWaldorfskolorna. Jag vill också återigen fråga ominte skolministern instämmer i att staten har ettansvar för dessa som har råkat ien krissituation på grund av en lång eftersläpningav statsbidrag för deras del.Anf. 7 ():Fru talman! Till att börja med kan jag inte motståfrestelsen att ta upp den historiska aspekten,eftersom skolministern gjorde det. Skolministernär litet stolt över att det förslag som har lagtsfram är bättre än det statsbidragssystem som antogsår 1982. Det noterar vi naturligtvis som någotpositivt. Men finns det anledning attkomma ihåg att det statsbidragssystem som dåinfördes var det första generellastatsbidragssystemet för fristående skolor överhuvud taget. Under det långa socialdemokratiskaregeringsinnehavet hade det såledesvarit tvärstopp. Frågan hade rests massor av gångeri och alltid avvisats av den socialistiskamajoriteten. Först i och med att det blev enborgerlig majoritet i blev det möjligt attöver huvud taget införa ett statsbidragssystem förfristående skolor. Sedan har socialdemokraternatagit skeden i vacker hand, och de har en merapositiv inställning. De släpar dock fortfarande efteroch är de mest negativa när det gäller stödet tillfristående skolor. Det kan vi se i den debatt somförs . Det är fortfarande socialdemokraternasom bromsar.Jag noterar ändå med tillfredsställelse attskolministern klart uttalar att de friståendeskolorna har ett existensberättigande och att deskall få bedriva sin verksamhet på rimliga villkor.Då uppstår emellertid ett problem förskolministern, eftersom de inte bedriververksamheten på rimliga villkor. Förutsättningenför många av dessa skolors existens är storauppoffringar från föräldrar, lärare och även elever.Det kommer att bli vissa förbättringar under nästabudgetår, men det hjälper inte i den akutasituationen.Om skolministern anser att dessa skolor skall fåbedriva sin verksamhet på rimliga villkor, måstekonsekvensen bli att man ställer upp med resurserför det. Det har regeringen sagt nej till. Det borderegeringen därför ompröva, om det finns någonmening bakom skolministerns uttalande här. Kandet möjligen vara så att skolministern har försäkratsig om att de berörda kommunerna kommer att gåin och täcka upp dessa kostnader? Skolministernhar t.ex. partivänner i . Är detskolministerns uppfattning att Norrköpingskommun och t.ex. kommer att gåin och täcka det överlevnadsbidrag som regeringenhar sagt nej till? I så fall vore det ett mycket positivtbesked. I annat fall är det i praktiken så attregeringen inte är beredd att ställa upp på rimligavillkor för dessa skolor.Anf. 8 ():Fru talman! En stor svårighet i skoldebatten nu förtiden är att skolministern driver sitt reformarbetepå olika områden mycket splittrat. Den nu aktuellafrågan berörs av statsbidragssystemet, som infördesi oktober, budgetpropositionen som lades fram ijanuari och troligen av skollagspropositionen somvi väntar . Det är mycket svårt att fåen överblick.Såvitt jag förstår avslöjade statsrådet en nyhet här när han sade att godkännande för skolpliktensfullgörande automatiskt skall innebära statsbidrag.Det innebär t.ex. att en rad av Livets ords skolorsom nu inte har fått ett öre vare sig från stat ellerkommun nu kan räkna med att få fullt statsbidrag.Detta måste nog statsrådet utveckla i sinskollagsproposition.En svårighet är att länsskolnämnderna harspelat en stor roll i detta system. De avskaffas nu.Det är osäkert, inte minst blandsocialdemokraterna, var det härgodkännandebeslutet skall fattas . Jagvill än en gång upprepa min vädjan att GöranPersson vid sina besök här i , i densocialdemokratiska riksdagsgruppen ochutbildningsutskottsgruppen skall driva på detta såatt vi kan få ett beslut så snart som möjligt.Jag tycker att skolministern själv kom med ettmycket gott argument för ett överlevnads- ellersaneringsbidrag. Han påpekade att flera skolor harhamnat i en mycket prekär situation. Det beror pådet hittillsvarande orimliga statsbidragssystemetoch treårsregeln som finns i det nuvarandesystemet.Om vi nu är överens om att den regeln är orimligoch har bidragit till den akuta situationen, då är detväl också en statlig uppgift att försöka reda uppsituationen.Jag tycker alltså att det fanns ett argument istatsrådets eget inlägg för att faktiskt staten --förutom att vi nu så snabbt som möjligt skall få ettbra statsbidragssystem och en bra nivå på det --också gör en akutinsats i det här läget.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Först några ord till akutinsatsen, överlevnadsbidraget, som hanpläderade för och som interpellationen egentligengällde.Regeringen har avvisat överlevnadsbidraget motbakgrund av att de som startat fristående skolor harkänt till de statsbidragsregler som var resultatet av1982 års proposition. Några fristående skolor harinte klarat verksamheten, många andra har gjortdet. Några kommuner har kanske inte fullt ut klaratsamverkan med dessa fristående skolor, mångaandra har gjort det.Då inställer sig frågan: Skall vi för dessa som -- trotsatt villkoren var kända -- inte har klarat ut saken, iefterhand gå in med ett extra statligtöverlevnadsbidrag?Där har vi principfrågan. Vi har hamnat iståndpunkten att vi inte skall göra det.Däremot har jag sagt att det viktiga för mig är attbidra till att denna eländiga situation långsiktigtundanröjs så att vi får ett brastatsbidragssystem som kan komma att fungera.Detta var bakgrunden till att vi hamnat i dennaposition när det gäller överlevnadsbidraget.Pär påstår att jag erinrade om historien.Det gjorde jag. Det kan vara bra, med tanke på som ofta används i denna debatt och devåldsamma anklagelser som riktas motsocialdemokratin, att erinra om att detstatbidragssystem som vi nu överger faktisktbeslutats av en riksdag som hade annan majoritetän socialdemokratisk. Jag gör inget annat än dettaenkla påpekande. Det får naturligtvis PärGranstedt att i debatten något retirera, vilketkanske är klädsamt.Nu går vi framåt och rättar till de felaktigheter somfinns i dagens system.Jag har därmed kommenterat överlevnadsbidraget,de långsiktiga frågorna och min syn på de friståendeskolorna. Därmed, fru talman, tror jag jag harklarat av de saker som avhandlats i denna debatt.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 10 ():Fru talman! Under den borgerliga regeringstidenlyftes de fristående eller alternativa skolorna somde har kallats fram och fick ettgodkännande och ett erkännande. Under densocialdemokratiska tiden därefter har det varittvärstopp, precis som sade, för defristående skolorna.Syftet var att skapa en likvärdighet mellanfristående skolor och offentliga skolor. Tyvärr hannvi inte så långt, utan vi fick en socialdemokratiskregering som behandlat de friståendeskolorna utomordentligt snålt.Det är precis som skolministern själv säger pågrund av den snåla behandlingen frånstatsmakterna som vissa fristående skolor harhamnat i dagens situation.Man kan säga att inte alla har gjort det, menskolministern vet precis lika väl som vi andra attkostnaderna för fristående skolor, liksom föroffentliga, i vissa kommuner kan vara olika.Samtliga kämpar med sin ekonomioch har en utomordentligt svår situation. Några harett större underskott än andra. Jag anser att det ärstatens sak att ta ansvar för att de kan sanera sinekonomi när det är staten som har givit dem ettsnålt statsbidrag och behandlat dem utomordentligtorättvist.Om skolministern menar någonting med vad hansäger om att acceptera de fristående skolorna,måste han ge dem möjligheter att klara sig ur denackumulerade kris som de har råkat in i.En statsbidragshöjning, om det blir riksdagensbeslut, räcker inte till.