prot · GE09121 · 1991-05-29 00:00:00 — Men vi yrkar ändå avslag påpropositionen när vi har sett på vilket sättregeringen vill gå till väga.Vi menar nämligen för det första att Vattenfallsmakt måste brytas.För det andra menar vi att har ochalltid har haft så stor makt att ingen regering ellerriksdag har lyckats styra Vattenfall.För det tredje är det tvärtom så att Vattenfalltämligen enväldigt har styrt energipolitiken här ilandet.För det fjärde anser vi att därvidsystematiskt har saboterat politiska beslut, såsomframför allt kärnkraftsavvecklingen.För det femte har varit marknadsledandepå elmarknaden vilket i praktiken betytt att manstyrt prissättning, inte främst för att maximera vinstutan för att maximera tillväxt och makt.För det sjätte har byggt upp ett system påelmarknaden som praktiskt taget eliminerarkonkurrens.För det sjunde har försökt att bli ett stortenergiföretag och tränga in på andra områden. Detgäller då detaljdistribution där man tar övermonopolverksamheten i form av detaljdistributioni olika kommuner, eller går in i denmonopolverksamhet som fjärrvärmeverksamhetennaturligt utgör i kommunerna. Vi menar att dessamonopol -- fjärrvärme och detaljdistribution -- somär naturliga monopol, bör ägas av de människorsom utnyttjar verksamheten, dvs. i regelkommunala verk eller bolag eller möjligtvisdistributionsföreningar, ekonomiska föreningareller kooperativ som ägs av dem som nyttjarverksamheten.För det åttonde drömmer om att bli energikoncern som skall leka på deneuropeiska elmarknaden. Det gäller enligt våruppfattning att bryta monopol och maktoch att skapa konkurrens på elmarknaden.Detta är bakgrunden till förslag närdet gäller omstrukturering av Vattenfall.Förslaget har dessutom två andra syften: För detförsta att se till att ägandet och vinsterna frånvattenkraften hamnar där de enligt vår uppfattninghör hemma, nämligen hos lokalbefolkningen i dedelar av landet där vattenkraftverken finns. För detandra att genom försäljning av stora delar avVattenfall skaffa fram investeringsmedel förinvesteringar på andra områden, såsom trafik- ochenergiområdet; investeringar som samtidigtbekämpar den ekologiska krisen, den ekonomiskakrisen och arbetslöshetskrisen.En kort sammanfattning av våra förslag lyder:1. Högspänningsnätet skall förvaltas av ett nyttstatligt verk. Det skall vara tillgängligt för allaproducenter för transmission av elenergi tillsjälvkostnadspris.2. Kärnkraftverken skall bilda ett separataffärsverk under regeringen. Dit skall såsmåningom alla kärnkraftverk, även de privata,överföras. Det är ett steg i förberedandet avkärnkraftavvecklingen.3. Vattenkraftverken och värmekraftverken säljsut till de regioner -- landsting, länsparlament ochkommunförbund -- där de är belägna.4. Detaljdistribution och fjärrvärme säljs ut till dekommuner där de är belägna. De är naturligamonopol och skall drivas under demokratisk insyn.5. Trollhätte kanalverk är ett annat monopol somlämpligen ombildas till ett självständigt affärsverk.6. Övriga verksamheter, t.ex. konsultverksamhetoch entreprenadverksamhet som rimligen kanbedrivas under konkurrens och på marknaden, mågärna bolagiseras och säljas ut.I det här sammanhanget vill vi påpeka att det ärsjälvklart att de naturskyddade älvarna skall fåbehålla sitt skydd i den här processen. Vi har ävenyrkat att de naturskyddade älvarna skallgrundlagsfredas.De minst 50 miljarder som dessa försäljningarinbringar skall enligt vår uppfattning sättas in iinvesteringar för att reparera den ekologiska krisenoch bygga upp ett energisnålt samhälle; enenergisnål trafik och energisnåla system förinhemsk förnybar energi. Det bör alltså dels kunnaleda till statliga beställningar dels till statliga lån påfördelaktiga villkor. Det kommer att skapa arbeteni ett antal industrier, sådana industrier som haren vikande sysselsättning och där man knappast sernågon möjlighet att undvika en snabbt ökandearbetslöshet. Den som lyssnade på nyheterna i dagvet t.ex. att entreprenadbranschen kommer att fåsvårigheter . Genom att bygga järnvägar ochinvestera i anläggningar för förnybar energi, får vien decentraliserad sysselsättning över hela landetsom kan komma just entreprenadbranschen tillgodo.Bilindustrin och dess underleverantörer, liksomkrigsmaterielindustrin, bör rimligen kunna blileverantörer av utrustningar för delskollektivtrafik, järnvägstrafik och liknande, delsanordningar för biobränslehantering ochvindkraftverk etc.När det gäller domänverket, som förvaltarstora delar av landets yta, anser vi det oförsvarligtatt staten överlåter hela denna tillgång till ettaktiebolag som drivs enligtvinstmaximeringsprincipen och som vilken dag somhelst kan säljas ut på börsen till svenska eller tillkanske utländska aktieägare.Att alla de oskattbara naturvärden som ryms inomdomänverket -- inkl. större delen av den svenskafjällvärlden -- skall överföras till ett aktiebolagenligt regeringens mycket opreciserade förslag,upprör oss i . Jag är övertygad om attdet upprör många naturälskare, och givetvis måstedet skapa stor oro bland samerna, en etniskminoritet som rikssvenskarna ständigt skuffatundan och behandlat illa.Som vi från sagt ser vigärna att jord- och skogsfastigheter säljs ut fråndomänverket i måttlig omfattning och till personersom åtar sig att ta över dessa fastigheter med bo-och brukarplikt.Det bästa som kunde ske vore en återremissav propositionen till regeringen, dvs. avslag påpropositionen i den del som avser domänverket, såatt både regering och borgerlighet får tillfälle attnågot överväga hur landets viktigastenaturtillgångar skall förvaltas.Som slutord vill jag uttala min djupa oro över detkortsynta vinstmaximeringstänkande som tycks hadrabbat både regering och borgerlighet och som göratt andra värden försummas och demokratisk insynnonchaleras. I detta ligger också den kolossalaförkärlek man tycks ha för aktiebolagsformen ävenför verksamheter där denna form uppenbarligen ärrätt så tveksam, nämligen inommonopolverksamheter.Herr talman! står bakom alla de 18reservationer i detta betänkande som bär KristerSkånbergs namn, men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservationerna 3, 12, 14, 27, 30 och 34.Anf. 48 () replik:Herr talman! Allteftersom tiden gått har jag blivitalltmer förvånad och förundrad över miljöpartietsplaner för och den svenskaelförsörjningen. Jag slås av och förundras över dengrad av detaljering och tvärsäkerhet som dekännetecknas av, något som jag anser har dåligförankring i verkligheten.Mitt sammanfattande omdöme blir, att jag inte kankalla detta för annat än ett kommandoekonomisktluftslott i älskade marknadsekonomi.Det man tar sig före är att vilja sälja ut Vattenfalltill kommunerna, egentligen utan att frågakommunerna om de vill köpa. Jag är inte så säkerpå att dagens svenska kommuner är intresserade avatt köpa energiverk.Den utveckling vi ser, exemplifierad av imin valkrets, är att kommuner gör sig avmed sina energiverk eller är i begrepp att sälja utsitt ägande. Det gäller t.ex. . Omkommunerna nu skulle köpa, eller tvingas avmiljöpartiet att köpa, delar av , vadförhindrar dem från att i så fall att i sin tur sälja utdessa delar så att de hamnar i privata händer,koncentrerat, enligt marknadsekonomins lagar?Miljöpartiet gör ett stort nummer av attkonkurrensen på den svenska energimarknaden ärdålig. Detta är uppgifter som inte står oemotsagda.I upprepade artiklar i tidskriften , och även i uppgifter från annat håll, hävdasi stället att den svenska energimarknaden fungerarmycket väl, ja, förvånansvärt väl. Det är myckettveksamt om man med de åtgärder som miljöpartietföreslår uppnår några förbättringar som skullekomma konsumenterna till godo.Detta är enligt min mening ett exempel på en alltförhög detaljeringsgrad och en alltför stortvärsäkerhet. Det är ett miljöpartistiskt luftslott.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag har faktiskt inte kontrollerat medde berörda länen om de är villiga att köpa. Det kani någon mån bero på priset, och det i sin tur är i såfall beroende av en förhandling. Det skulle förvånamig om de regioner där vattenkraftverken liggerinte skulle visa ett visst intresse för de storanaturtillgångar som ligger inom deras eget områdeoch att det inte skulle tilltala dem attvattenkraftverken var lokalt ägda och att deframtida vinsterna, som anses vara ganska säkranär det gäller vattenkraftverk, skulle tillfalla denregion där de finns. Dessa regioner har också blivitlidande av vattenkraftsutbyggnaderna genom attåkermark och skogar har lagts under vatten,människor tvingats att flytta osv.Jag vill påpeka att det är en gammal miljöpartistiskpolitik att dessa regioner skall ha makt över detillgångar som finns i området. Vi har sagt att det ärlänen, eller regionerna och landstingen, som skallvara huvudmän och icke kommunerna. Vi tror attkommunerna är för små, och det skulle varaorättvist att dessa tillgångar förvaltas så lokalt somav kommunerna.Det sades att det finns en risk för att dessa tillgångarsedan kommer att säljas ut. Om invånarna genomett demokratiskt beslut finner att de inte längre villha dessa tillgångar har de självfallet möjlighet attsälja ut dem, precis som kan sälja ut sittenergiverk, vilket jag anser är en utomordentligtdum idé av . Kommunen har då sålt utett monopol till ett företag som man inte kan styraoch ligger när det gäller energifrågor i händerna pådetta företag. Jag anser inte att det är bra förmalmöborna.Det är över huvud taget felaktigt att kommunernainte slår vakt om invånarnas intressen och försökeratt behålla sådana verksamheter som är typiskanaturliga monopol i kommunens ägo och styrda avkommunen.Anf. 50 ():Herr talman! De borgerliga kraven i motioner omprivatisering av de statliga verken och bolagen ärårligen återkommande. På samma envisa sättavvisar förslagen. Skälet är attriksdagsmajoriteten anser att det bör finnas enstatlig företagssektor som motvikt till de privatamaktgrupperna. Vi vill i det sammanhanget betonabetydelsen av en livaktig kooperation som ocksåkan utgöra en motvikt.De industrianställda i statliga företag i ingen stor andel av det totala antaletindustrisysselsatta, varken vid en inhemsk eller eninternationell jämförelse. Men det förringar intebetydelsen av statlig industriverksamhet. Destatliga företagen måste emellertid få möjlighet attfölja med i omstruktureringar, rationaliseringarm.m. som fordras i ett modernt industrisamhälle.De måste kunna drivas på ett effektivt sätt, somövriga företag. Företagens organisation måste varasådan att den främjar den nya tidens krav, bl.a. påinternationalisering. Detta gäller bl.a. Vattenfalloch domänverket, vilka behandlas i det betänkandefrån näringsutskottet som vi nu diskuterar.Utskottet avvisar alltså kravet på privatisering.Detsamma gäller också ochmiljöpartiets krav på ytterligare redovisning av destatliga företagens uppgifter och funktion. Jag troratt den farhåga som hyser, att deanställda inte skall få inflytande utanpolicybeskrivning, är litet överdriven. Jag utgårfrån att det fungerar på ett bra sätt i de statligaföretagen.Med detta som bakgrund och med hänvisning tilltidigare års debatter yrkar jag avslag påreservationerna 1--8 och bifall till utskottetshemställan.Eftersom privatiseringen diskuterats ingående i detförra ärendet, tror jag att vi gör det lättare för ossom vi konstaterar att vi har olika uppfattningar i dehär frågorna.Herr talman! Vi delar regeringens uppfattning att viskall ombilda till aktiebolag fr.o.m. 1992.Undantaget blir det s.k. storkraftnätet ochsamkörningsförbindelserna med utlandet, vilkadelar tills vidare skall drivas i verksform. Dennafråga utreds av statens energiverk.Skälet till att regeringen nu vill bolagisera är vill ge möjlighet att utvecklas inomde konkurrensutsatta områdena. skall påsamma sätt som andra kraftföretag kunna nedkortabeslutsvägar, fortsätta effektiviseringen avföretaget och få en bättre finansiering. Det innebärockså en anpassning till den pågåendeinternationaliseringen av elmarknaden. Vattenfallkommer efter bolagiseringen att kunna konkurrerapå samma villkor som övriga företag påenergimarknaden, både i och utomlands.Överföringen av tillgångar och skulder från verkettill bolaget föreslås ske till i huvudsak det bokfördavärdet, vilket skulle ge det nya bolagetförutsättningar likvärdiga med dem som gäller förbranschen i övrigt. Skulle de bokförda värdenaframstå som alltför försiktiga, bör dessa tillgångaruppvärderas enligt vad som sägs i propositionen.Detta tycker jag borde tillfredsställa bådefolkpartiet och , som står bakomreservation 9.Vi delar också regeringens uppfattning att den delav verksamheten i som förs över ibolagsform bör hållas samman i en koncern ochägas av staten. Det innebär inte att de förändringaroch den regionalisering som skett de senaste åreninom skall spolieras på något sätt.När det gäller de fallrätter som inte får byggas utföreslås i reservation 13 att de skall överföras tillnaturvårdsverket, och i reservation 14 att de skallgrundlagsskyddas. Vi delar inte dessauppfattningar. På samma sätt som gäller för privatakraftbolag kan det bolagiserade ägafallrätterna. Det är lagstiftningen som är skyddetmot utbyggnad, inte vilka som äger fallrätterna.Men att för den skull gå så långt att de skallgrundlagsskyddas finner inte utskottet behövligt.Tanken är, när det gäller lån till , attlångivningen skall ske på den öppnakreditmarknaden. Men för att inte bolaget skall fåfinansiella svårigheter i början, kommerövergången från statslån och den rörliga kreditensom verket har hos att skesuccessivt till den fria kapitalmarknaden. Utskottettillstyrker förslaget i propositionen.Jag vill också yrka bifall till förslaget att skall ombildas till ett aktiebolag medansvar för drift och förvaltning av kanalrörelsen.I propositionens senare del föreslår regeringen attdomänverket skall ombildas till aktiebolag. Skäletär detsamma som gäller för bör ges den organisationsform somär mest lämpad på den konkurrensutsatta marknadverket arbetar på; verket bör ges ökad ekonomiskhandlingsfrihet för att en förbättrad avkastningskall kunna möjliggöras; verket bör ges en enhetligassociationsform för att verksamheten internt inomkoncernen skall kunna struktureras på ett bättresätt; verket bör övergå i bolagsform så att denstatliga förmögenhetsförvaltningen skall kunnaeffektiviseras.Vissa frågor kring ombildningen måste emellertidlösas innan den kan genomföras, varför regeringenavser att återkomma med förslag i olikadetaljfrågor. Vad vi nu skall ta ställning till är attgodkänna att verksamheten vid domänverketöverförs till ett aktiebolag och att en utförsäljningfår ske inom en ram på 950 milj.kr. under budetåret1991/92. Utskottsmajoriteten tillstyrker förslagetoch avstyrker bl.a. de borgerligas förslag att ökaförsäljningsramen.Till sist, herr talman, några korta svar beträffandeövriga reservationer i betänkandet.Utskottet utgår från att bolagiseringen avdomänverket inte kommer att ändra vare sigsamernas sedvanerättigheter, den fördaregionalpolitiken, åtagandet att leverera virke tillde mindre sågverken i ellervidareförädlingen av råvaran.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets förslag på samtliga punkter och avslag påreservationerna.Anf. 51 PER () replik:Herr talman! Jag skall inte upprepa debatten omprivatisering av statliga företag; den har förts här ikammaren ett mycket stort antal gånger.Däremot kan jag ånyo konstatera att svensksocialdemokrati snart är den enda bastion sommotsätter sig privatisering av statliga företag ochstatliga affärsverk i den här delen av världen.Nästan alla länder, oavsett politisk färg, inserbehovet av privatisering, effektivisering,lösgörande av statligt kapital, för att på det sättettillföra statskassan medel så att man kan göra merangelägna saker.Jag måste dock ställa några frågor till RuneJonsson. Vad tillför egentligen svenska staten --riksdag och regering -- för kompetens istyrelsen i det nya, jättelika statsföretaget ,som har allt från medicin till gruvor ochskeppsvarv? Sju fackföreningsmän, någrastatssekreterare och departementstjänstemän, ochett par personer från näringslivet ingår i styrelsen.Inget ont om de enskilda personerna, de är säkertduktiga. Men vad är det som de tillför som inteskulle kunna finnas annars? Vad är det för kapitalsom man skulle kunna frigöra där? Det är jujättelika penningsummor, som skulle kunnaanvändas till infrastrukturinvesteringar -- i vägar,järnvägar m.m. -- för att stärka näringslivet ochföretagens, även de statliga företagen,konkurrenskraft.Dessutom måste jag fråga: Är det inte litetbesvärande när Fortia, som den stora statligaföretagskoncernen, i öppet trots vägrar ett enhälligtnäringsutskott insyn i elementära frågor avstrategisk natur om driften och skötseln avföretaget?Det kan men fog ifrågasättas om man inte brytermot gällande riksdagsbeslut om att det skulle varaett förvaltningsbolag, och inte ett rörelsedrivandebolag, i och med att man i praktiken se till att manfattar alla investeringsbeslut av betydelse ikoncernens styrelse, och i och med att mancentraliserar finansförvaltningen. Det står ju ävenklart utsagt i 3 § i bolagsordningen att detta skallvara ett förvaltningsbolag.Vi får ju närmast ett intryck av att det inte är någonstyrning från regering och riksdag, att man haröverlämnat företaget till någon liten grupp somskall sköta det. Jag tycker att det är ett mycket braexempel på att det behövs snabba, klara, effektivaprivatiseringar av statliga företag.Några få ord om de naturliga monopolen. Jag ärmedveten om att det finns naturliga monopol.Självfallet kan man tackla dem också för att försökafå dem att bli konkurrensutsatta. Vattenfallsverketär ett av dem. Genom att koppla sammanstamlinjenätet med nätet nere i får man enklart fungerande konkurrens. Det finns flerametoder att tillämpa på ett antal områden.Anf. 52 () replik:Herr talman! säger att den statligaföretagssektorn skall arbeta med effektivitet och ikonkurrens med den privata företagssektorn. Jagtycker att det är en omdömesfråga från fall till fall ivad mån det är intressant för staten att driva företagi konkurrens med privat näringsliv på sammavillkor. nämnde de anställdasinflytande. Det skall uppenbarligen vara precissamma inflytande som de anställda har i de privataföretagen enligt nu gällande lagar. Det finns ingetextra element av ekonomisk demokrati i denstatliga företagssektorn.Jag vill inte dramatisera den statligaföretagssektorn. Den växte kraftigt under deborgerliga åren och är fortfarande ganskabegränsad jämfört med hur det ser ut i Europa.Någon snabb utförsäljning, menar jag, är inteönskvärd. Men det kan vara en viss utförsäljningmed de regler som jag nämnde i mitt anförande,nämligen att de anställda och de som finns på ortendär företagen ligger skall ha företräde till delägandeav företagen.Älvarna har diskuterats och ifrågasatts förutbyggnad gång efter annan från olika håll. Därförbehövs det ett grundlagsskydd för att dennadiskussion inte skall leda till något snabbt beslut iriksdagen. Det skall vara en grundlig diskussionöver hela landet om någon av de fyra s.k.nationalälvarna skall byggas ut.Rune säger att det är en riktig form attombilda till aktiebolag. Vi säger attTrollhätte kanal är ett typiskt naturligt monopoloch bör alltså drivas under öppen insyn från detallmänna, dvs. som ett affärsverk. Annars kan manbakom aktiebolagslagens förhängen ta ut vilkavinster man vill av trafiken på kanalen. Naturligamonopol bör stå under öppen kontroll.Anf. 53 () replik:Herr talman! Om de frågor som finns ibetänkandet tänker jag inte uppehålla mig vid. Därhar vi redan fört en diskussion.Jag skulle vilja ställa en fråga till avannan karaktär. Det har funnits olika motiv tillvarför staten har skaffat sig ett ägande. Attnaturresurser skulle vara statliga var väl ett avmotiven för domänverket. Att inte utlänningarskulle äga en central nyttighet var väl ett skäl tillvarför blev förstatligat. Kanhända att detvar regionalpolitiska skäl som delvis låg bakombildandet av . En ökning av kontrollen avkreditmarknaden var väl ett motiv förKreditbanken, den senare ombildade PK-bankenstillkomst. Saneringen av branscher som råkat isvårigheter låg bakom tillkomsten av Svenska Varv.Statens företagande är ett ganska stort mischmaschav olika tjänster och produkter, allt från livsmedeltill vapen. Jag skulle gärna lyssna på vad RuneJonsson har att säga om det, om de principer ochdet övergripande filosofiska tänkandet som liggerbakom just den kombination av statligt ägande somfinns . Om jag har förstått rätt vill ni inte säljanågot, och ni vill heller inte köpa något. Just dennasammansättning som råder av statligt ägda företagframstår utan särskild motivering som den absolutmaximala och riktiga avvägningen. Det vore roligtatt höra från vad det är för principersom styr det tänkandet.Om jag inte får ett svar som övertygar mig om någotgenomtänkt från statsmakternas och regeringenssida, kan jag bara se den enda princip som är denmest konservativa av alla principer, dvs. varförrubba eller ändra något i den bästa av världar? Detär konservatismen i sin absoluta och mest extremaform. Är det där socialdemokratin har hamnat?Anf. 54 () replik:Herr talman! säger att vi har skildauppfattningar om statens företagande. Det har vihaft tidigare, och de skillnaderna kvarstår. Detta ärnågot av en ideologisk skiljelinje.Vi tror på privat företagsamhet och på den enskildamänniskans möjlighet att kunna sköta olika företagoch på att kunna ta tillvara entreprenörsandan ochinitiativkraften just genom att satsa på den privataföretagssektorn.Som Per sade har man runt om ivärlden privatiserat statliga företag. Men här iSverige håller man krampaktigt fast vid att de skallfinnas kvar. Men precis som sade kanman undra vad det är som säger att detta är denriktiga nivån, att det inte skall vara vare sig mereller mindre. Nej, vi tror att man kan vitaliseranäringslivet genom att sälja ut statliga företag.De resurser som är bundna nu i statliga företagutgör kapital som inte vi kan tillgodogöra oss. Ärdet inte bättre att enskilt företagande tar hand omde statliga företagen? Det är ett antal miljarder sombehövs i offensiva samhällsinvesteringar. Debehövs här och på olika ställen i förjärnvägar, vägar och utbildningsinsatser osv. Vårtuppdrag är att ge goda förutsättningar förnäringslivet och företagandet. Det är vårgrundläggande uppgift.Om riktiga förutsättningar skapas för näringslivet,har näringslivet också större chans att klara sig förövrigt. Därför tycker jag att sådana insatser som jaghar föreslagit skall genomföras. Är det intebättre att frigöra kapital och satsa på offensivasamhällsinvesteringar?Anf. 55 () replik:Herr talman! Per får stå förbedömningen av kompetensen hos dem som lederFortia. Jag tror att det är bra folk som är invaldadär. När det gäller kompetensen i de enskildaföretagen tror jag inte ens Per vågarställa sig upp och säga att det är fel på den.Vi har i en liten statlig industriverksamhet.Det är därför det inte är aktuellt att göra så storautförsäljningar, som kanske görs på andra håll.Men i jämförelse med europeiska industriländerhar vi en liten andel av statlig verksamhet.Hadar tar upp frågan om varför det gäller justdessa företag. Har vi rätt struktur på den statligaföretagsamheten? Vi socialdemokrater är intedogmatiska på det sättet att det inte går att förändrai den statliga företagsamheten. Men det måste varaskäl till det. Det måste passa staten och företagenatt gå över på andra områden.Per-Ola sade att statligaföretag faktiskt behövs av strukturella skäl,regionalpolitiska skäl och för att tillverka vissaprodukter. Men vi måste se till att de företag vi harär rationella och intakta så att de kan gripa in isituationer där dessa företag behövs. Jag vill barapåminna om att vi har aldrig haft så mycketförstatligande som under den borgerligaregeringstiden.Anf. 56 PER () replik:Herr talman!