prot · GF0948 · 1991-12-18 00:00:00 — Eftersomelskatten är en konsumtionsskatt, krävs någonform av återbetalning eller miljöbonus för attdenna totala skattefrihet skall kunna åstadkommas.Den enorma arbetsbelastningen undervårriksdagen gjorde att det inte fanns tid för attgöra nödvändiga lagändringar. Därför blev det enbeställning till regeringen med ett uttalande därman inte helt klart redogjorde för att skattefrihetenäven borde omfatta yrkesmässigt distribueradelström från vindkraftverk. Regeringens förslagbehöver därför kompletteras.I motionen Sk17 redovisar och jag denkomplettering som krävs för att nå dennafullständiga skattefrihet. pågår på regeringensuppdrag en översyn av lagregler m.m. för densmåskaliga vindkraftsproduktionen. Det är därförändamålsenligt, vilket utskottet också framhåller,att frågan om återbetalning eller miljöbonusbehandlas i detta sammanhang så att riksdagenunder våren får möjlighet att ta ställning till ett merfullständigt och väl berett förslag. Denna fråga hartagits upp i flera motioner.I en meningsyttring från en suppleant redovisasförslag till den lagändring som krävs för attåstadkomma återbetalning av elskatten sommiljöbonus för vindkraftsproducerad elström.Lagförslaget är, såvitt jag förstår, korrekt ochkunde ur den synpunkten utgöra underlag förriksdagens beslut. finns det dock ocksåandra aktuella lag- och regeländringar avseendet.ex. transitering som berör den småskaligavindkraftsproduktionen. Det är en uppenbar fördelatt samordna alla aktuella lag- och regeländringarsom berör den småskaliga vindkraftsproduktionen.Det är skälet till att jag yrkar avslag påmeningsyttringen från suppleant.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillhemställan i SkU6 och avslag på meningsyttringenfrån suppleant.Anf. 201 ():Herr talman! I frånvaro tar jag tillorda i denna fråga. frånvänsterpartiet har väckt en motion som jag harställt mig bakom i form av en meningsyttring. IvarFranzén, som alldeles säkert vill röra sig i sammariktning som , och det är helt korrekt,sade att det är bättre att ta ett steg än inget alls. Detär naturligtvis helt riktigt.Nu kan det diskuteras om det ens är fråga om attdet är ett helt steg som tas. Visserligen rör det sig,som en berömd tänkare har sagt, men det ärtveksamt om det rör sig om ett helt steg.I den meningsyttring som vi har,har vi sagt att dagens vindkraftverk är så passlönsamma att det räcker med en skattelättnad, enmiljöbonus på /kWh, för att manskall få till stånd ett effektivare utnyttjande avvindkraften.Det första steget bör vara att vindkraftsproduceradel tillförs en miljöbonus på /kWh.Ett andra steg bör vara att regeringen återkommermed ett förslag om miljöbonus som kompletteringtill elskattebefrielsen, så att den totalamiljöbonusen blir /kWh.Det är dessa två steg som vi vill ta. Därför, herrtalman, yrkar jag bifall till den meningsyttring avsuppleant som finns fogad till skatteutskottetsbetänkande nr 6.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )13 § betänkande1991/92:SkU7 Skattetillägg (prop. 1991/92:43).Anf. 202 ():Herr talman! Till grund för regeringens propositionom skattetillägg m.m. har legat den tidigaresocialdemokratiska regeringens promemoriabenämnd Några frågor om skattetillägg m.m.Om den nuvarande regeringen utan egna tilläggeller förändringar hade följt promemorian, hadedet för vårt vidkommande kanske inte funnitsanledning foga några reservationer till dettabetänkande. Vi är dock beredda att acceptera vissaav förändringarna, såsom t.ex. attfyllnadsinbetalning av preliminär skatt får ske enmånad senare än vad som är fallet utan attkvarskatteavgift tas ut.Den här förändringen innebär för statskassanvisserligen en ränteförlust på drygt 50 milj.kr., somman väl från regeringen, i likhet med så mycketannat, kommer att tillskriva det konto som ni kallar''den tidigare socialdemokratiska regeringensansvarslösa ekonomiska politik''. Främsta skälet tillatt vi kan godta denna förändring ärriksskatteverkets bärande synpunkt på att det förriksskatteverket är en omöjlighet att sända utinformationsmaterial till de skattskyldiga före den18 januari. Man föredrar i stället att datumet förfyllnadsinbetalning fastställs till den 18 februari.Herr talman! Vi socialdemokrater har vid skildatillfällen varit kritiska, inte bara mot innehållet ipropositionerna som lagts fram under hösten.Effekterna på statsbudgeten har varit synnerligenytligt belysta. Här föreslås bl.a. en ytterligareförlängning och framför allt en utvidgning avreglerna om ett lägre preliminärskatteuttag.Effekterna anges som obetydliga i propositionen,och det skulle vara intressant att veta var gränsenför obetydliga effekter går. Det här kommer ocksåatt medföra att man får göra bedömningaroch antaganden med hänsyn tagen till denekonomiska utvecklingen.Regeringen föreslår också en ny befrielsegrund närdet gäller skattetillägg och andra sanktionsavgifter.Enligt vårt förmenande finns det vidamöjligheter att medge befrielse. Regeringensförslag bidrar till en ännu större osäkerhet omreglernas tillämpning, och framför allt kan de påsikt medföra att enskilda skattskyldiga bedömsolika, vilket skulle vara mycket olyckligt. Vi harockså i stort sett samma invändningar motregeringens förslag om eftertaxering. Det härkommer att medföra att den preventiva betydelsenav risken att råka ut för eftertaxering minskar.Reglerna förenklas inte heller, och principen attskatt skall fastställas så likformigt och riktigt sommöjligt kommer att åsidosättas.I propositionen aviseras det också om tillsättandeav utredning som skall leda till att den enskildesrättssäkerhet förbättras. På det området harmycket gjorts av den tidigare socialdemokratiskaregeringen, och vill ni tillsätta en ny utredning,motsätter vi oss inte detta, men då vill vi i gengäldatt man verkligen beaktar behovet av ytterligareförenklingar och också vikten av attskattemyndigheterna kan bedriva en effektivkontrollverksamhet.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall till detre reservationer som är fogade till dettabetänkande.Anf. 203 ():Herr talman! Till skatteutskottets betänkande nr 7har fogat en meningsyttring. I andrafrågor har vi ställt oss bakom den s.k.generalklausulen mot skatteflykt. Vi anser att denfyller en viktig funktion i lagstiftningen, och attdetta lagutrymme kan bidra till att begränsaskatteflykt och skatteundandragande. Dennaståndpunkt har den borgerliga sidan absolut intedelat. Man har sagt att det inte går att ha lagar medså vid tillämpning.I det här betänkandet hänvisar dock de borgerligatill en del lagparagrafer med vidatillämpningsområden. Man skall nog vara försiktigmed oprecisa lagparagrafer, men ibland kan sådanabehövas. Generalklausulen behövs som enpreventiv åtgärd mot avanceratskatteundandragande och avancerad skatteflykt.Men har man den åsikten bör man också inse att detfinns fall då den skattskyldige drabbas på ett obilligtsätt.Det fanns ett fall där en metallarbetareeftertaxerades efter det att händelsen hadeägt rum. Han hade uppgivit sina traktamenten ochgjort sina avdrag. Sedan blev han som den ende iarbetslaget eftertaxerad och riskerade att förlorasin villafastighet. Sådana fall är uppenbart stötandeoch där kan det behövas ett slags''nödbromsparagrafer''. Därför har vi i vårmeningsyttring uttalat att ''rättssäkerheten för denskattskyldige kan å andra sidan i vissa fall behövastärkas, t.ex. i vad avser möjligheten till eftergift avskattetillägg samt förusättningarna föreftertaxering''.Vi hade varit beredda att tillstyrka propositionensförslag i den del som handlar om eftertaxering,efterbeskattning och efterprövning, att sådant intefår ske om ett beslut skulle framstå som uppenbartoskäligt. Men man måste dra gränsernanågonstans.I betänkandet och i propositionen nämns ett fall därdetta borde kunna tillämpas: I propositionen angest.ex. att det skulle vara uppenbart oskäligt ''att enintäkt som tidigare allmänt ansetts ej varaskattepliktig efter avgörande av regeringsrättenbedömts vara skattepliktig''. En sådan tolkning avbegreppet ''uppenbart oskälig'', att en dom fallit iregeringsrätten, kan vi inte biträda, för det är inte''uppenbart oskäligt'' att regeringsrätten har fällt ettutslag, utan då börjar det likna skäligt.Av dessa skäl och med hänvisning till vad som haranförts i reservation 2 biträder vänsterpartietreservationerna från socialdemokraterna i dettaavseende. Vi ansluter oss även till de ståndpunktersom redovisas och den hemställan som föreslås ireservation 3. För övrigt har argumenterat på ett sätt som jag i det storahela kan ansluta mig till.Om man på någon punkt hade formulerat sig litetmer stringent, hade vi kunnat stödja delen vadgäller eftertaxering, men det kan vi inte nu såsombetänkandet är utformat.Anf. 204 ():Herr talman! I det betänkande vi nu debatterarbehandlas regeringens proposition 1991/92:43.Regeringen föreslår i denna proposition dels någraanpassningar av gällande lagstiftning tillskattereformen, dels några uppmjukningar avbestämmelserna.Anpassningarna har sin utgångspunkt i bl.a. deförändringar av inkomstslagen som genomfördes iskattereformen. Uppmjukningarna har sinutgångspunkt i den skillnad i synen påskattebetalarnas ställning inför staten, som ofta harkommit fram vid debatter mellan de socialistiskaoch de icke-socialistiska partierna i riksdagen.Denna skillnad kommer till uttryck i attförslagen läggs fram när socialdemokraterna harförsatts i opposition.Utskottet är på en del punkter enigt. Beroende påden pressade tidssituationen avstår jag från att gå inpå alla förslagen.Vi menar att förslagen är ganska naturliga. Ettförslag går t.ex. ut på att skattetillägg skall utgåmed i stället för när det handlar omperiodiseringsfel, dvs. att den skattskyldige inte harhaft för avsikt att undandra sig beskattning utanbara har haft en annan uppfattning om till vilket årinkomsterna borde hänföras.Det som socialdemokraterna inte har kunnatacceptera är att fyrpartiregeringen föreslår attskattetillägg inte skall få påföras och atteftertaxering inte skall få utföras om det framstårsom uppenbart oskäligt. Socialdemokraterna ochvänsterpartiet tycker alltså att man både skallkunna eftertaxera och ta ut skattetillägg, även omdet framstår som uppenbart oskäligt. Det är isanning ett mycket underligt men för all del ocksåett upplysande ställningstagande.Så vida lagparagrafer kan man inte ha, sade LarsBäckström. Men om man hade kunnat förutse desituationer i vilka ett sådant här behov skulle uppståhade man självfallet kunnat lagstifta direkt ochräkna upp dem. Problemet är ju att detta inte går.Lars invände också emot att det faktumatt regeringsrätten beslutar att en transaktion somalltid tidigare varit skattefri helt plötsligt skall varaskattepliktig skulle föranleda att man tillämpar dennya lagstiftningen. Jag förstår inte vad som är såohemult i detta. Om hela det svenskaskatteetablissemanget har ansett att en företeelseinte är skattepliktig, om den skattskyldige harredovisat detta korrekt, deklarerat och lämnat allauppgifter och om skattemyndigheten har taxerathonom som om detta vore skattefritt, kan det dåverkligen vara skäligt att eftertaxeravederbörande? Jag tycker att detta var en ganskasvag förklaring från sida. Jagmenar att detta är ett i allra högsta grad angelägetfall, där det är alldeles uppenbart att det behövs enventil.Socialdemokraterna och även harockså invändningar då det gäller uttaget avsocialavgifter. Som framgått av vill man återgå till det uttag avpreliminärskatt för dem som har B-skatt som gälldetidigare, dvs. Detta motsvarar en årlignominell inkomstökning på . Jag kan förstå attsocialdemokraterna envisades med att ta ut ensådan kraftigt förhöjd preliminärskatt när man satti regeringsställning. Man lät ju både inflation ochlöner rusa i väg helt okontrollerat. Vi har en litetannorlunda syn på detta, och denna låter vi kommatill uttryck genom att vi sänker uttaget till 110 %.Jag skulle faktiskt, herr talman, vilja fråga BrunoPoromaa vad han skulle säga omförvaltningskontoret helt plötsligt började ta ut10 % högre preliminärskatt påriksdagsledamöternas löner . Jag ställerfrågan i hopp om att göra det enklare för Poromaaatt sätta sig in i skattebetalarnas situation.Några ord om årsskiftesbetalningar. Förslaget ipropositionen, som i den här delen enhälligt hartillstyrkts av skatteutskottet, innebär att manfr.o.m. inför en strikttillämpning av kontantprincipen när det gällerinkomst av tjänst. De nya reglerna går ut på att eninkomst eller utgift anses belöpa på det inkomstårunder vilket den blivit tillgänglig för lyftning resp.utbetalats. Möjligheten att hänföra förskottslöner islutet av december till nästföljande år resp.efterskottslöner till detföregående året slopas.I fråga om föreslås ingensärskild övergångsbestämmelse. Detta ger upphovtill problem för vissa företag och anställda.Problemet gäller huvudsakligen större företag, somtill ett stort antal anställda avser att betala utförskottslöner ellerefterskottslöner . De härföretagen har räknat med att i sina rutiner tillämpade äldre bestämmelserna om årsskiftesbetalningaräven vid det instundande , och de har nusvårigheter att ställa om sina rutiner.Det förslag till ändringar på denna punkt, som jaghoppas vid det här laget har delats på ledamöternasbänkar, går ut på att den skattskyldige på begäranskall få tillämpa äldre bestämmelser avseendeårsskiftesinbetalningar i anslutning till nästaårsskifte. En sådan begäran får anses ha blivit gjordi och med att han eller hon i deklarationen nästa åranger årets inkomster exkl. den berördaförskottslönen eller inkl. det efterskottsom uppburits . Någon förändring iLSK beträffande kontrolluppgifterna behövs inte.Herr talman! Jag yrkar således bifall tillskatteutskottets hemställan i betänkande nr 7 meddet ändringsförslag rörande årsskiftesbetalningarsom nu förhoppningsvis har delats på ledamöternasbänkar. Jag yrkar också avslag på samtligareservationer och på meningsyttringen.Anf. 205 () replik:Herr talman! Jag sade att jag för delkunde överväga att stödja förslaget om att man nären eftertaxering är uppenbart oskälig skall kunnalåta bli att göra denna. Men om t.ex.skattemyndigheten har drivit en fråga tillregeringsrätten, skattemyndigheten vinner iärendet och det konstateras att det är fråga omskattepliktig inkomst och att en eftertaxering alltsåskall ske, och det sedan -- efter det att dom harfallit -- ändå slutar med att det i alla fall, trotsdomslutet, inte sker någon eftertaxering, skulle detnog i allmänhetens ögon framstå som mycketunderligt, ja rent av som en uppenbart oskäligtillämpning av domslut och lagar. I det fallet, meden sådan vid tolkning av begreppet ''uppenbartoskälig'' kan jag ej tillstyrka förslaget. Däremot gavjag ett annat exempel där jag menar att paragrafenborde ha kunnat vara tillämplig.Anf. 206 () replik:Herr talman! och de andraborgerliga ledamöterna använder många gångermed viss förkärlek begreppen socialistiska och icke-socialistiska partier. Jag skulle vilja att de , efter den s.k.svarta onsdagen, byter begrepp och kallar sig självaför kapitalistiska partier, så kan vi kalla oss för icke-kapitalistiska partier.Kjell frågade vad jag skulle säga omriksdagens förvaltningskontor helt plötsligt skullebörja dra i preliminärskatt i stället för 110 %.Ni har ju nu genomdrivit så många förslag om ökadtillväxt. Ni tror väl på era förslag? kommer vialla att tjäna mer än tidigare, och då finns det välingen anledning att sänka preliminärskattenivån.I övrigt vill jag, herr talman, tillstyrka det förslagsom har delats ut i kammaren och . Det yrkandet verifierar också det som jagsade i mitt anförande, att regeringenspropositioner -- inte bara den här utan också mångaandra -- har varit hastverk. Det är propositionermed väldigt stora brister. Utskotten har -- också viinom skatteutskottet -- fått göra mångaförändringar även i andra betänkanden. Man harhelt enkelt inte analyserat konsekvenser, och dethar också funnits andra bristfälligheter.Anf. 207 () replik:Herr talman! Om man förordar en uppräkning avpreliminärskatteuttaget tror man intepå tillväxt -- då tror man på inflation. Den signalenvill vi inte ge. Skattereformen har till syfte attmedge en vettig lönebildning i vårt land och attstimulera till att hålla inflationen i schack. Viräknar med att detta skall ske.Jag fick inget svar på frågan omriksdagsledamöternas löner. Detta är inte i och försig så konstigt. Vi kunde inteövertyga er socialdemokrater om att det varoskäligt att sätta sista datumet förfyllnadsinbetalningen till , trots attden skattskyldige då inte ens hade fått sinainkomstuppgifter och trots att landets rörelseidkaredå inte hade någon som helst möjlighet att kännatill sitt årsresultat. Kunde vi inte det, kan vinaturligtvis inte övertyga er om detta heller.Här talades det om en ränteförlust på 50 milj.kr. Ja,det går för er före en anständig behandling avskattebetalarna. Det gör det inte för oss. Först närriksskatteverket talat om att det här var omöjligtgav ni er.Till vill jag säga följande. Detexempel som anförde gällde att detplötsligt kom upp ett fall där man tidigare enligtkutym eller etablerad praxis inte ansett attskattskyldighet förelåg. Då förutsätter jag att maninte heller kommer att tillämpa den härlagstiftningen. Det står ingenstans att man skallgöra det efter en dom. Det är fråga om en möjlighetnär resultat annars framstår som uppenbartoskäligt, när man genom alla år har haft en visstolkning av lagen och helt plötsligt ändrar den utanatt den skattskyldige på minsta sätt har kunnatförutse det och när andra människor inte kommeratt omfattas av den skattehöjning som blirresultatet. Då blir det fråga om ett godtycke. Försådana fall tycker jag definitivt att man bör kunnaha en sådan här ventil.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )14 § Reavinster på bostadsrätterFöredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU9 Reavinster på bostadsrätter (prop.1991/92:54).Anf. 208 ():Herr talman! I det här aktuella betänkandettillstyrker utskottsmajoriteten en proposition omslopande av den s.k. genomsynen i reglerna förreavinstbeskattning av bostadsrätter. Avskaffandetav genomsynen avser såväl huvudregeln somtakregeln för vinstberäkning.Regeln om genomsyn infördes i samband medskattereformen i avsikt att skapa en likformig ochneutral reavinstbeskattning för bostadsrätter ochegnahem.Genomsyn innebär att bostadsrättsinnehavaren vidvinstberäkningen efter en försäljning skall ta upp,inte bara sin egen insats och erhållet vederlag ivinstberäkningen utan även bostadsrättens andel avföreningens nettoskuld eller nettoförmögenhet.Detta är en nödvändig förutsättning för attbeskattningen av bostadsrätter skall bli likformigmed den som gäller för egnahem.Regeln om genomsyn har dock utsatts för kritik föratt den är alltför teoretisk, administrativt krångligoch svår att förstå för den enskildebostadsrättshavaren. Med anledning av kritikenhar den förra regeringen genomfört en utredningom beskattningsfrågorna i boendet, där bl.a.genomsynsfrågan analyserats.Utredningen konstaterar att reglerna om genomsynvid beräkning av reavinst för bostadsrätter ärprincipiellt riktiga och en förutsättning för att klaraen likformig beskattning av bostadsrätter ochegnahem. Vid beräkning av reavinst enligthuvudregeln, som gäller beräkningen av denfaktiska vinsten, är genomsynsreglerna emellertidkomplicerade och i praktiken svåra att tillämpa.Utredningen föreslog därför ett slopande avgenomsyn vid tillämpningen av huvudregeln. Deproblem som en slopad genomsyn kan leda till frånkapitalbeskattningssynpunkt bör den sittandebostadsrättsvärdekommittén kunna lösa inomramen för sitt uppdrag. I denna del följerregeringen i propositionen utredningens förslag,och vi tillstyrker också att genomsynen slopas vidtillämpning av huvudregeln.När det gäller takregeln, som innebär att vinstenberäknas som 30 alternativt av vederlaget,anser vi i likhet med utredningen att det finns starkaskäl för att behålla genomsynen. Genomsynen ärett väsentligt inslag för att klara den uttalademålsättningen om en enhetlig och likformigbeskattning. De tidigare nämndaberäkningssvårigheterna föreligger inte heller vidtillämpningen av takregeln, då det endast gäller attfastställa andelen av föreningens nettoskuld ellernettoförmögenhet vid försäljningstillfället.Ett slopande av genomsynen i det härsammanhanget leder till stora orättvisor ibostadsbeskattningen med en betydligtförmånligare beskattning för bostadsrätter än föregnahem.Ett slopande av genomsynen vid huvudregelnberäknas medföra ett inkomstbortfall på 20 milj.kr.under 1991 och bedöms därefter varakostnadsmässigt neutralt. Ett slopande avgenomsynen vid takregeln ger däremot ett årligtinkomstbortfall på 250 milj.kr.Regeringen har i propositionen inte med ett ordberört hur detta inkomstbortfall skall finansieras.Det blir bara ytterligare ett i raden av ofinansieradeskatteförslag som regeringen lagt fram underhösten och som har skapat stor oro förräntehöjningar och hot om sociala nedskärningar.Man säger inte heller någonting om vilka effekteren sådan snedvridning av likformigheten iskattesystemet kan förväntas ge eller hur man skallkorrigera dem. Det enda regeringen uppnår meddenna ofinansierade skattesänkning är ett växandebudgetunderskott, orättvisor och olikformighet ibostadsbeskattningen och en uppluckring avbärande principer i skattesystemet.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen ochavslag på utskottets hemställan i motsvarande del.Anf. 209 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu diskuterargäller regeringens proposition 1991/92:54 om attslopa genomsynsreglerna vidreavinstbeskattningen av bostadsrätter. har ganska väl redogjort för hur reglernafungerar.Reglerna har utsatts för omfattande kritik. De harmedfört omfattande arbete både för föreningarnaoch för de skattskyldiga. Även om de varitteoretiskt riktiga har de av många uppfattats så, betalar skatt på föreningens skuld.Propositionen har varit på remiss tillbostadsutskottet, som yttrat sig över den och därvidansett att reglerna med rätta kritiserats för att de ärsvåra att förstå och tillämpa. Bostadsutskottettillstyrker att genomsynsreglerna slopas både närdet gäller huvudregeln och när det gäller takregeln.I och med att genomsynsreglerna upphör återinförstidigare gällande bestämmelser om avdragsrätt förkapitaltillskott.Här föreslår utskottet ett tillägg i 26 § 4 mom. lagenom statlig inkomstskatt, som reglerar attkapitaltillskottet skall ha använts för ett bestämtförbättringsarbete för att det skall vara avdragsgillt.De föreslagna bestämmelserna skall gälla vid 1992års taxering med möjlighet för den skattskyldige atttillämpa gällande regler för skattskyldighet sominträtt under 1991.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan, som innebär bifall till propositionenoch avslag på motionen.Anf. 210 () replik:Herr talman! Jag förstår att inte harläst utredningen om skatteregler för nybostadsfinansiering m.m., Ds 1991:38. Jag kanrekommendera den departementspromemorian förläsning. Vi har också tagit del av kritiken när detgäller genomsynsreglerna. Vi har låtit utreda dem,och vi har undanröjt svårigheterna. Utredningenanser att man bör behålla genomsynen vidtillämpning av takreglerna.Jag citerar följande rader ur utredningen för attklarlägga förhållandet ytterligare: ''Anledningentill detta är att genomsynen är principiellt riktig ochatt de ovan redovisade praktiska komplikationernainte föreligger när det endast handlar om attbestämma nettoförmögenheten eller nettoskuldenvid försäljningstillfället. -- -- -- En annanomständighet som talar för att behålla genomsynenvid tillämpning av takreglerna är att dessa eljestskulle bli avsevärt mer förmånliga än motsvaranderegler för egnahem. Ett bibehållande avgenomsynen vid takregeln är också motiverat av attbeskattningen skall bli densamma i det fallet att enbostadsrätt avyttras för . ochskuldandelen är 1 milj.kr. och i det fallet attbostadsrätten avyttras för 1,1 milj.kr. och attskulden finns hos säljaren.'' Det gäller således attslå vakt om likformigheten i beskattningen.För någon vecka sedan tog utskottsmajoriteten ettinitiativ.