prot · GE0979 · 1991-03-15 00:00:00 — Tack vareatt jag är räknekunnig kunde jag för ungefär fyra årsedan framställa en interpellation där jag visade attberörda pensionärer kunde drabbas av 208 %marginaleffekt. Med samma möjligheter att räknahar jag i dagens interpellation redovisat denuvarande reglerna och vad de leder till föreffekter. Eftersom det inte på något sättkommenteras negativt i interpellationssvaret utgårjag från att jag har fått fullt rätt i mina beräkningar.Självfallet är det vi diskuterar en följd avskattereformen. Men skattereformen var en reformsom skulle städa upp i djungeln av regler sommotverkade sparsamhet, arbete, ställde till onödigtkrångel och byråkrati osv. Det är därför som ävenden fråga vi nu diskuterar borde ha klarats upp. Detär något som borde ha varit självklart. De somdrabbas är de små i samhället, de små sparsammaoch försiktiga, inte de spekulativa osv. Det är desom inte höjer rösten och som kanske inte hellerhar särskilda företrädare.Jag vill erinra om att en gång sadeatt vi politiker måste föra de små människornastalan. De stora och starka har så många som förderas talan. Det är därför som jag har tagit uppdenna grupps skattefrågor, liksom barnpensionerosv. under mina år i . Jag hoppades att detskulle bli en lösning även på detta problem.Det är orimligt att ha skatteregler som direktmotverkar att människor är ärliga, sätter inpengarna på banken och redovisar vad de har. Densom lockas till oärlighet genom att inte redovisasina medel och ha dem förvarade på annat sättklarar sig undan. Det är moraliskt och principiellthelt orimligt. Jag tycker att statsrådet ta avstånd från det.Jag förstår att statsrådet inte har så lätt att få gehör.Vi hade en diskussion i Senioren för drygt tre årsedan. Då förstod statsrådet, som inte var statsråddå, väl de synpunkter som jag framförde. Men hanfick nästan ovett när han kom till departementet,eftersom man där hade hört de löften som han hadegivit. Jag hoppas att statsrådet skall tänka om ifrågan och inte låta systemet gälla . Deär de små pensionärerna som fårbetala 5 800 milj.kr. Det är deras talan jagvill föra.Anf. 36 ():Herr talman! Jag sade att detta är en gammal, svårprincipiell fråga -- marginaleffekterna. Totalt settbehöver man se över hela pensionssystemet.Jag håller helt med om vad sade.Varför låta just dessa små skattebetalare finansieraskatteomläggningen? De har fått försämringar påen rad andra håll. Det kommer en propositionom att rädda de pensionärer som över huvud tagetinte klarar existensminimum.Herr säger att vi inte har finansierat våraförslag. Han anser att socialdemokratin tar ansvaroch att vi är de lättsinniga och slösaktiga som leveri sus och dus. Det stämmer inte alls. Vi har givit enrad förslag på hur man kan ändra de finansiellaströmmarna i samhället. Jag tog upp frågan omsjukförsäkringen. Det förslaget har ni accepterat.Det är bra. Det har visat sig att omläggningen aversättningen för sjukförsäkringssystemet fåttutomordentligt stora effekter.Jag skall göra något som politiker inte brukar göra,jag skall ta upp en sakfråga. Jag skall visa varförställningstagandet när det gäller avdrag förfackföreningsavgifter ser ut som det gör. Det harnämligen funnits en symmetri. Ursprungligen fickföretagen dra av avgifterna till sinaarbetsgivarföreningar när de betalt in dem, menavgifterna blev beskattningsbara när företagen fickut medlen vid t.ex. arbetskonflikter. Arbetstagarnabetalade aldrig skatt för sina strejkersättningar föratt det skulle vara lättare för dem att samla ihopbelopp så att de kunde klara långa strejker. Dettavar den ursprungliga situationen. Sedan ändrademan bara den ena delen där det skulle finnasavdragsrätt. Detta menade vi var inkonsekvent ochinte principiellt riktigt.Det går alltid att se över samtliga regler. Men detskall vara symmetri, och det har tyvärr inte alltidvarit symmetri i vårt skattesystem. Jag skall ge herrÅsbrink en eloge: man har försökt att bygga upp ensymmetri, men ibland har man kanske ändå gåttlitet för långt.Vi har lämnat en mängd andra förslag på hur mankan finansiera skatteomläggningen. Jag vill påpekaatt om dessa pensionärer lägger sina pengar imadrasserna, eller sätter dem på konto och först fårut avkastningen , betyder detta att niinte får in dessa statsinkomster på 2,1 miljarderkronor under dessa budgetår.Anf. 37 ():Herr talman! efterlyste attoppositionen skall genomföra enrenhållningsuppgift när det gäller diskussionen ommarginaleffekter. är mycket dålig somrenhållningsman. Han måste nog sopa med enmycket gles kvast, eftersom han inte här har lyckatsskingra något av den kritik som vi framför.Vi har aldrig sagt att man infört marginaleffekternagenom denna skattomläggning. Det vi kritiserar ärde marginaleffekter man får till följd av dennaskatteomläggning. Här talar statsrådet om i sitt egetsvar, att om man vi skulle slopa dessamarginaleffekter ,skulle det kosta nära , dvs. 5,8miljarder kronor, vilket räknemästaren här mycket riktigt påpekade. Det är deneffekten som vi kritiserar. Det finnsmarginaleffekter i systemet, och vi anser det varaen angelägen uppgift att påpeka detta.Sedan till frågan om varför inget gjorts åt dettatidigare. Låt mig då visa ett exempel. Enfolkpensionär med förmögenhet hade 1971 enförmögenhet på , en folkpension på 6 200kr., ett pensionstillskott på . och ett KBT på1 . Han eller hon hade givetvis ingen skatt.År 1981, , hade folkpensionen nominelltgått , pensionstillskottet var 6 600kr. och KBT hade gått . Den totalaskatteeffekten var fortfarande lika med 0 %.Folkpensionen på . har om viräknar med inflationen, det nominella värdet30 . Sedantillkommer en ränteinkomst på förmögenheten påca , och skatten blir då . Detkommunala bostadstillägget är , och dendisponibla inkomsten 73 334 kr.Den höjda skatten är , och sänkt KBT 350kr., vilket ger en totaleffekt på . fårdenna pensionär med låg folkpension ochförmögenhet som inte haft någon skatt en''skatt'' på . Det är en effekt avskatteomläggningen. Det är väl då inte konstigt attvi kritiserar den. Det anser vi verkligen vara enrenhållningsuppgift.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Debatten om pensionärernasmarginaleffekter har sin grund i att det finns enbred enighet om, hoppas jag, att de pensionärersom har låg pension skall befrias från skatt. De fåralltså en särskild favör, vilket de skall ha, jämförtmed andra grupper i samhället som harmotsvarande inkomster och som får betala skatt. Åandra sidan finns det starka skäl att hävda att depensionärer som har höga inkomster, det finnsockså sådana, inte skall ha särskilda skattelättnadersom går utöver vad andra inkomstagare får.Har man väl slagit fast detta kommer medmatematisk ofrånkomlighet vissa extramarginaleffekter någonstans mellan dessa bådanivåer. Det är detta som gör att problemet inte ärså lätt att lösa. Det är lätt att ställa sig upp och krävaen minskning av marginaleffekterna, men om manhar kvar dessa ambitioner, som i övrigt ärfördelningspolitiska, blir problemet mycket svårtatt lösa. Vi har ändå tagit stora steg genomskattereformen och genomfört avsevärdaförbättringar för pensionärerna även när det gällerderas marginaleffekter. Det återstående steget tarvi , det beslutet är redan fattat.Påståendet att så många pensionärer skulleförlora på skattereformen är felaktig -- detta sagtsom en viss polemik mot . Det flestapensionärer vinner. Det är en minoritet, en ganskaliten grupp, som förlorar. Men jag skall gärnaerkänna att det naturligtvis också finns pensionärersom förlorar på skattereformen lika väl som andrabefolkningsgrupper.Det problem som har diskuterats på senare tidhänger i mycket ringa grad ihop medskattereformen. Det kan vara fråga om pensionärersom bor i kommuner som i strid mot intentionernabakom skattereformen inte har velat höja dekommunala bostadstilläggen, eller pensionärersom har oturen att bo i hus där hyreshöjningarnahar varit osedvanligt kraftiga. Det finns sådanagrupper, och vi har visat vår beredskap att hjälpaäven dem.Totalt sett tillförs landets pensionärer enförstärkning av köpkraften med 4 miljarder kronorgenom skattereformen. Det motsvarar i genomsnitt2 . En del av dessa pengar harkommit 1990, ytterligare en del kommer 1991 ochresten kommer 1993 genom de lättnader som dågenomförs.Jag vill gärna ge ett erkännande till ,som jag tror både är räknekunnig och har ett socialtpatos. Det är inget tvivel om att harvarit en av de drivande krafterna när det gällt attpåtala de höga marginaleffekterna på detta områdeoch också medverka till de förbättringar som harägt rum. Det skedde, vilket påpekas iinterpellationen, , ochytterligare steg har som sagt tagits genomskattereformen. Men det jag saknar är insikt om attäven att dessa kvarvarande åtgärder behöverfinansieras. Det kostar pengar, och vi kan inte tapengar från månen. Vi måste ändå på något sättvisa hur debet och kredit skall gå ihop.Påståendena om symmetri när det gäller avdrag förfackföreningsavgifter resp. arbetsgivarnasmotsvarande avgifter är felaktiga, nuvarande ordningen innebär i varje fall i storadrag rättvisa och likformighet. Man har använtolika metoder för att uppnå en skattelättnad, menden är till sin karaktär ungefär lika stor på bådasidor. Observera att den skattelättnad som man fårför fackföreningsavgiften inte svarar mot den fullamarginalskatten, utan endast mot en del av denverkliga skattesatsen. Det beror just på att vi tarhänsyn till att en del av avgiften går tillkonfliktersättning, vilken är skattefri. Det är vi somhar genomfört symmetrin, och det äruppenbarligen och moderaternasom vill avskaffa den. Det är detta som ärsanningen. Här skall inte påstås någonting annat.Jag vill slutligen säga att det patos som finns ärnågonting mycket bra. Den här debatten gäller iförsta hand pensionärer med måttliga inkomsteroch en viss förmögenhet. Jag vill som en allmänpåminnelse påpeka att det faktiskt finnspensionärer som har måttliga inkomster och ingenförmögenhet. Det vore bra om mina kärameddebattörer ägnade också dem entanke.Anf. 39 ():Herr talman! Till det sist sagda vill jag tillägga attvi ofta ägnar de grupperna en tanke, och vi harförslag i dessa fall. Men dennainterpellationsdebatt rör ju de pensionärer utanhöga inkomster som har lyckats spara ihop litetgrand.Summan av debatten och det svar som statsrådethar gett är att statsrådet försvarar de regler som nugäller och att han inte avser att föreslå att deavskaffas . Man kan ju undra vad detvar som gjorde att regeringen räknade fram att detstatsfinansiella läget från just kommer attmedge denna rättvisereform. Om vi ser påfinansieringen och vad vi har råd att kosta på oss,vill jag påpeka att jag inte har ägnat mig åt någonsifferexpercis i mina inlägg. Jag har hållit dem merprincipiella eftersom jag har redovisat ettsiffermaterial i interpellationen. Dettasiffermaterial är bakgrund till det hela. Vi har haftråd att kosta på oss att alla vi andra betalar 30 %skatt på räntorna. Vi har haft råd att sänkainkomstskatten i övrigt rätt rejält för oss som harhyggliga inkomster osv. Detta är ju en avvägning.Det är beklagligt att pensionärerna som intekommer att hinna få särskilt stor glädje avskattereformen -- det skall välförhoppningsvis vi andra få -- att de som inte har såvärst kvar att leva är de som i så hög gradskall vara med och betala det här.Sedan var statsrådet inne på de problem somfinns att klara systemet med de pensionärer som harlåg pension. Vi i har, för att lösa de härproblemen, arbetat för en betydligt högregrundpension som utgår till alla. Vi har räknat medca . Det skulle vara ennivå som tål beskattning enligt samma regler somför andra inkomsttagare. Då behöver vi inte desärskilda skattereglerna, och i normalfallet behövervi inte KBT. Pensionstillskott, folkpension och denförsta delen av ATP slås alltså ihop till en ordentliggrundpension. Alla skall ha försörjningen tryggadpå ålderdomen. Det system vi nu har ärkomplicerat och leder bl.a. till de härmarginaleffekterna som vi har talat om. Det ledertill en mycket stor byråkrati. Vårt system med engrundpension skulle ge rättvisa och minskabyråkratin avsevärt. Vi skulle slippa dessabesvärande marginaleffekter.Nu har jag inte så många sekunder kvar. Jaghoppas att debatten och kampen för rättvisa förpensionärerna skall fortsätta. Förhoppningsvisskall det ändå bli en riksdagsmajoritet somavskaffar de här reglerna tidigare än 1993. Jagfinner dem ohemula.Anf. 40 ():Herr talman! Jag sade att en av tre pensionärerkunde drabbas av de här marginalerna. Av 1,5 miljoner pensionärer kan500 000 finnas i den gruppen. Det är faktiskt enminoritet, där har alldeles rätt. Jaghar inte sagt att det var en majoritet. DagensNyheter har samma uppfattning som jag. Det ärnaturligtvis alltid problem att se hur saker slår i detenskilda fallet. Det är just vad det är frågan om, ochjag säger också att det är en maxsiffra. Den kanvara mindre. Det beror på hur de placerar sinapengar osv. Vi har en rad faktorer som spelar in där.Men jag har icke varit ohederlig i minargumentering här. Jag har helt klart sagt att det ären minoritet, och jag har även angett källan.Jag vill också instämma i vad . Jag tycker att vi har ett moraliskt ansvar.Detta är en förhållandevis liten grupp, det är oftagamla kvinnor. Jag får väldigt många samtaleftersom jag sitter i socialförsäkringsutskottet ochär ansvarig för pensionsfrågorna hos oss. Dessakvinnor har det verkligen knapert, men de har enliten slant. Ofta vill de ha pengarna till sinbegravning och om man vill ha litet extra någongång. Därför tycker jag att man borde kunnatidigarelägga detta. Det finns möjligheter attfinansiera det, om man vill. Den stora saken är juegentligen, och jag har påpekat detta, att vi går inoch ser på de stora transfereringssystemen. Där harvi uppenbarligen mycket dåliga system. Vi har''slack'' helt enkelt. Det har vi sett påsjukförsäkringssystemet. Det ger väldigt mycketpengar, det vet lika väl som jag.Det finns en rad andra saker man kan göra.Försäkringskassorna har låtit folk gå sjukskrivnaeller gå på utbildning när de är arbetsskadade i upptill . Enligt kostar det 750milj. Här behövs det bara en enda ändring avreglerna, nämligen att de skall följa lagen. Det finnsmånga ställen där man kan knapra in dessa 2,1miljarder. Den siffran borde vi nog runda av,eftersom det kanske är många som använder demetoder jag pekat på.Jag antar att nu kommer att sluta sittslutanförande med att tala om att vi är gnälliga, attvi inte är positiva, att vi företräder särintressen osv.Eftersom jag inte kan återkomma anför jag minprotest redan nu om ett sådant vanligtstandardslutanförande kommer.Anf. 41 ():Herr talman! Jag protesterar mot statsrådetsinsinuationer att vi bara talar om och tänker på pensionärerna. Det är inte de som ärproblemet. Problemet är lågpensionärerna och devanliga folkpensionärerna. De rika pensionärernatjänar ju på skattereformen jämfört med tidigare.Marginaleffekterna på , som statsrådetnämnde, åker ner till när det gällerkapitalavkastningen. Det är ju en klar förbättring.De har all anledning att vara tacksamma för dennaomläggning.Det gäller inte lågpensionärerna och en vanligfolkpensionär. Prishöjningarna och1991 blir högre till följd avskatteomläggningen. Dessutom leder den höjdaoch breddade momsen till extra prisstegringar.Detta räknade man som bekant inte in när detgäller basbeloppet. Redan där drabbas allapensionärer av att basbeloppet inte räknas upp medhänsyn till mervärdeskattens effekter. Dessutomdrabbas alla pensionärers besparingar -- deraspenningsparande -- givetvis av den ökadeinflationen. De tappar i realt värde på varjesparad slant. Det är ytterligare en förlust somdrabbar dem.Hårdast drabbade av skatteomläggningen blirensamstående pensionärer, som inne på. Det är de som inte har någon ATP utanbara folkpension och bostadstillägg. Deras hyraökar nämligen mer än vad folkpensionen gör.Hushållskostnaderna ökar bl.a. till följd av denbreddade momsen på olika tjänster. Sannoliktkommer flertalet kommuner att höja KBT likamycket som statsbidraget ökar, dvs. permånad, men sänks kompensationsnivånav den bidragsberättigade hyran. Detta kan leda tillatt KBT totalt sjunker när hyran stiger. Enligt destatliga reglerna skall KBT uppgå till avhyran, . för gifta pensionärer.För lågpensionärer är det vanligt att ha till 2 500 kr. kvar att leva på när manväl fått ut sitt kommunala bostadstillägg och betaltsin hyra. blir denna behållning för många intemer än mellan 1 700 och 2 000 . Däriligger en flagrant försämring, och den kan man intebortresonera. Vi finner det mycket angeläget attdetta rättas till.Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! För att mina ärade meddebattörerskall slippa att koka inombords av outtaladeprotester skall jag inte utnyttja min replikrätt tillytterligare polemik. Jag vill bara önska en trevlighelg. Jag vill önska er långa och hälsofyllda liv så attni kan dra nytta av de ytterligare skattesänkningarsom redan är beslutade genom skattereformen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:133 till näringsutskottet1990/91:135 till socialförsäkringsutskottet1990/91:139 till socialutskottetMotionerna1990/91:Sk52--Sk56 till skatteutskottet1990/91:U6--U12 till utrikesutskottet1990/91:Kr13--Kr18 till kulturutskottet1990/91:Ub80--Ub90 till utbildningsutskottet1990/91:T72--T84 till trafikutskottet1990/91:Jo60--Jo124 till jordbruksutskottet1990/91:N49--N93 till näringsutskottet1990/91:Bo27--Bo42 till bostadsutskottetAjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då de till dagens bordläggning aviseradeutskottsbetänkandena väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.00.10 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:124 och uthyrningav arbetskraft, m.m.Skatteutskottets betänkande1990/91:SkU14 Anslag till skatteförvaltningen,m.m.Justitieutskottets betänkanden1990/91:JuU10 Böter1990/91:JuU12 Anslag till justitiedepartementetm.m.1990/91:JuU13 Anslag till justitiekanslern1990/91:JuU14 Anslag till Svenskförfattningssamling m.m.1990/91:JuU25 Immunitet och privilegier för denEuropeiska utvecklingsbankenLagutskottets betänkanden1990/91:LU15 Anslag till patentväsendet, m.m.1990/91:LU17 Anslag till bokföringsnämnden,m.m.Trafikutskottets betänkanden1990/91:TU14 Bolagisering av viss SJ-verksamhet1990/91:TU15 Transportforskning1990/91:TU16 Sjöfart1990/91:TU17 Anslag till Statens telenämnd1990/91:TU19 Köp av persontrafik på järnvägJordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU23 Statsbudgeten för budgetåret1990/91 ()Näringsutskotets betänkanden1990/91:NU23 Mineralförsörjning ochminerallagstiftning1990/91:NU24 Vissa anslag inomindustridepartementets område1990/91:NU26 Vissa anslag inomutrikesdepartementets område1990/91:NU27 betänkanden1990/91:BoU10 Vissa anslag till bostads- ochplanadministrationen m.m.1990/91:BoU11 Anslag till allmännasamlingslokaler och till icke-statliga kulturlokalerm.m.11§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 13 mars1990/91:465 av () tillutrikesministern om svenska vapen i Kambodja:Nyligen visade svensk TV ett program om de rödakmehrernas ansträngningar att återta makten i detsargade . I programmet medverkadebl.a. den svenske riksdagsledamoten och denne uttryckte en optimistisk åsikt omatt regim skulle få svårt att kommatillbaka. Men visade TV4 ett brittisktreportage, som gav en helt annan bild av Potsmöjligheter till revansch. Bl.a. visades terrorn i dethailändska flyktinglägren och hur lägren får agerakamouflage för enorma vapenlager, som fraktas iFN-märkta fordon. Man beskrev hur folk''försvann'' som inte ställde upp till krigstjänst. Mannämnde att lär ha en ny dödslista över 1--2miljoner som ses som ''motståndare''. Man visadeockså hur övar med trampminor,som reagerar på stegvibrationerna från enmänniska. Dessa apteras i risfälten och lemlästarcivila i ett rasande tempo. Programmet anklagadeFN för hjälp-passivitet och de vapenlevererandestormakterna för cynism, när de pumpar in vapenvia . påstår sig tvingas avstormakterna att medverka i denna snuskigahantering.I detta sammanhang utslungade man i programmeten fruktansvärd anklagelse mot Sverigesvapensmedjor genom att i filmen visa upp granateroch vapen märkta FFV!! !Avser statsrådet att vidta några åtgärder för attstoppa leveranser av påstådd svensk vapenmaterieltill ?den 14 mars1990/91:466 av () till statsrådetGöran om skolan och arbetslivet:En förutsättning för skolväsendets förankring isvenskt samhällsliv är goda kontakter medarbetslivet. Arbetslivet medverkar också på olikasätt i skolarbetet. Det är exempelvis frågan ominformation om arbetslivets villkor, medverkan iutvecklingen av ämnesinnehållet i de gymnasialautbildningarna och att tillhandahållautbildningsplatser för eleverna i arbetslivet.En västentlig del av kontakterna mellan skolan ocharbetslivet kanaliseras lokalt via yrkesråden.Centralt har yrkesnämnderna motsvarandeuppgifter.Regeringens två propositioner ''Ansvaret förskolan'' och ''Växa med kunskaper'' lägger fastriktlinjerna för skolans fortsatta utveckling ochförnyelse. Propositionerna behandlar emellertidendast översiktligt hur samverkan mellan skolanoch arbetslivet bör organiseras . Ettförtydligande vore önskvärt.Jag vill därför fråga skolministern vilken roll han ifortsättningen ser för de lokala yrkesråden ochyrkesnämnderna på skolområdet och vilka åtgärderhan tänker vidta.1990/91:467 av (fp) till statsrådet om Rumänienflyktingarna:I flyktingförläggningar i finns någratusen rumäner. Enligt invandarverkets s.k.Rumänienrapport skulle det stora flertalet av dessakunna återvända till utan att riskerafortsatt förföljelse.Jag vill därför fråga statsrådet om hon ansluter sigtill slutsatserna i rapporten, om Rumänien-flyktingarnas ansökan om uppehållstillstånd iSverige kommer att prövas individuellt samt omregeringen kommer att följa upp vad som händermed dem som kan komma att återvisas tillRumänien.den 15 mars1990/91:468 av () till statsrådet om omvårdnadsutbildningen:I propositionen Växa med kunskaper föreslårregeringen att landstingskommunerna föreprimärkommunerna skall ges rätt att anordnautbildning i gymnasieskolan på sådana nationellaprogram som avser omvårdnad och naturbruk. Omlandstingskommun har anordnat sådan utbildningfår kommunerna inom landstingskommunen inteanordna samma utbildning utan överenskommelsemed landstingskommunen.I den försöksutbildning inom de yrkesförberedandeutbildningarna som har föregåttpropostionsförslaget har både landsting ochkommun fått vara huvudman föromvårdnadslinjen. anordnar ca 30 kommuneromvårdnadslinjen inom försöksverksamheten. Vadhänder med dessa om landstingen säger nej till ettfortsatt primärkommunalt huvudmannaskap?Vilket ansvar tar regeringen för de kommuner somhar velat satsa på denna viktiga utbildning?Uppenbarligen inget ansvar alls eftesom man intenämner hur dessa frågor skall lösas i propositionen.Många indikationer pekar på att landstingenkommer att välja att driva omvårdnadsprogrammetsjälva och inte tillåta någon kommun att anordnadenna utbildning.Jag vill därför fråga skolministern:Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för attkommuner som bedrivit omvårdnadsutbildning iÖGY-försöket även i fortsättningen får anordnaden?1990/91:469 av () tillutrikesministern om kurderna i Irak:Kriget är slut i Persiska gulfen och förberedandesonderingar och förhandlingar har påbörjats. Mendet har blivit märkligt tyst när det gäller kurdernasönskemål om att även deras berättigade krav ommänskliga fri- och rättigheter skall tas upp. Kurderi har utsatts för Saddamsgrymma terror. Precis så grym som den somkuwaitier har fått möta under kriget.