prot · GE0981 · 1991-03-19 00:00:00 — Utgångspunkten är den enskildessituation mot bakgrund av läget i hemlandet vid dentidpunkt då beslutet fattas.Regeringen har ingen möjlighet och inte helleranledning att följa upp vad som händer varjeenskild individ som avvisas från . Vi följerutvecklingen i och har goda kontakterdär. Om anledning skulle uppkomma kan vinaturligtvis underrätta oss om vad som hänt i ettenskilt fall.Anf. 115 ():Herr talman! Tack, statsrådet. Av denskyndsamhet med vilken statsrådet läste upp svaretfår jag kanske inte intryck av att statsrådet ärpåtagligt engagerad i den här frågan. Men jaghoppas ändå att statsrådet förstår att många av derumänska flyktingar som finns i landet nu undrarvad som skall hända med dem, särskilt som detycker att den rapport som de förstår attinvandrarverket har tagit fram inte ger en riktig bildav förhållandena i landet. De kan naturligtvisstödja sig på en del av vad andra, vanligtvis somobjektiva betrakta instanser, säger. Jag tänker påAmnesty International, som vid en konferens somså sent som talade om ettmisslyckande för den rumänska regeringen när detgäller att upprätthålla och skydda mänskligarättigheter, och på särskilderepresentant , som talar om fysiskaoch även psykiska övergrepp mot de människorsom finns i Rumänien.De får naturligtvis också rapporter som visar att desom har återvänt inte har kunnat undgå att ocksådrabbas av en viss typ av förföljelse. Det är mot denbakgrunden jag har ställt frågan, dels hur statsrådetser på situationen, dels om statsrådet anser att detgår att följa upp vad som händer med dem somkanske ändå blir tvungna att återvända. Det ärframför allt statsrådets svar på den senare frågansom jag inte tycker är fullt tillfredsställande. Det ärklart att det inte går att följa upp varje enskilt fall,men nog måste man försöka skapa sig en bild avproblemet så att dom som tvingas återvända inteblir utsatta för förföljelse. Häri ligger avgörandethuruvida invandrarpolitiken blir lyckad ellermisslyckad.Anf. 116 Statsrådet ():Herr talman! Som det väl framgick av mitt svar ärvisserligen invandrarverkets delegation en viktigkunskapskälla, men den är långt ifrån den enda. Ialla de länder vi har asylsökande, speciellt när detgäller stora grupper, följer vi utvecklingenutomordentligt noga.Det handlar naturligtvis inte bara om en enstakarapport från . Vi måste följautvecklingen via den ordinarierapportering som vi får från vår beskickning ilandet. Det är den viktigaste kunskapskällan. Vihar ju, vilket också vet, skyldighet attrapportera läget i fråga om mänskliga rättigheter.Jag nämnde UNHCR. På svenskt initiativ har manför övrigt gjort en särskild studie om Rumänieninom ramen för de s.k. konsultationerna. för mänskliga rättigheter har dessutomhaft en rapportör där. Jag skulle kunna peka på enrad rapporter där den sammanlagda bildeninkluderar det som massmedierna kan förmedlaoch berättelser från enskilda asylsökande. Alltdetta måste vägas in i bilden när man tar ställning.Vi brukar vara utomordentligt lyhörda och försökafölja upp vad som har hänt enskilda ärenden om vifår rapporter om att det skulle ha hänt någontingalldeles speciellt. Då måste vi också få veta vilketärende och vilken person det gäller. Men det är ju,vilket också tycks förstå, omöjligt attgöra det rutinmässigt.Anf. 117 ():Herr talman! Statsrådet refererar till en rapport avPer till FNs flyktingkommissarie ochambassaden, men avstår, i varje fall vid dettatillfälle, från att ge en egen värdering av deunderrättelser och uppgifter hon fått på det härsättet om hur det står till med de mänskligarättigheterna i Rumänien.Jag vill ändå fråga om statsrådet har en sådanvärdering klar för sig och om den leder till någraslutsatser om vad som skall hända med dem somhar sökt sig som flyktingar till Sverige.Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan mycket kort redogöra för minuppfattning under den minut jag har tillförfogande. befinner sig i enutvecklingsprocess mot demokrati och mänskligarättigheter. Jag vill inte påstå att den processen äravslutad. Man har kommit långt på en del områden,men det återstår mycket.Jag har funderat över om vi kan ge stöd till dennaprocess och till arbetet för att stödja de mänskligarättigheterna. Religionsfrihet och föreningsfrihetråder, och det finns ett stort antal politiska partiersom verkar och en del av dessa representerarminoritetsgrupper. Det är på en del av dessafaktorer vi har grundat uppfattningen att det storaflertalet asylsökande torde kunna återvända utanatt löpa risk för den förföljelse som vi lägger in ibegreppet flyktingskap. Vi måste dock naturligtvisbedöma ärendena individuellt.Anf. 119 ():Herr talman! Om det nu återstår mycket att görainnan man kan säga att har tagittillräckliga steg mot demokrati och mänskligarättigheter, utgår jag ifrån att denna erfarenhet ochkunskap, statsrådet, också kommer att återspeglasig i den prövning som invandrarverket och i sistahand invandrarministern gör. Dessa enskildapersoner riskerar nu att kanske få vetaatt deras tid i är ute och att de skallåtervända till Rumänien.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1990/91:470 om SödertäljekanalAnf. 120 Kommunikationsminister ():Herr talman! Tom har frågat mig omregeringen avser att ge sådana instruktioner tillvägverket om reparation av bron över att staten kan uppfylla kravet enligtvattendom att öppna bron vid anfordran.Sedan Tom ställdeen fråga till mig om motorvägsbron i hardet kontinuerligt pågått diskussioner ochutredningar parallellt med förberedelsearbetenamed att iordningställa bron.Beställning av nytt bromaskineri,manöverutrustning m.m. kan inte göras innan ettunderlag för beställningen tagits fram sominnefattar kravspecifikationer på den utrustningsom skall beställas. Då det är av stor vikt att nyutrustning är av god kvalitet och fyller högt ställdatekniska krav blir arbetet med underlagetomfattande och tidskrävande. Den utrustning detgäller skall ju fungera och vara sådriftsäker som möjligt. De krav som ställs avvikerinte från dem som ställs i andra liknandesituationer. Frågans handläggning har styrts avdetta förhållande.Den långa projekteringstiden har lämnat utrymmeför kompletterande studier. Parallellt med dettaarbete har därför, sedan förra gången denna frågadebatterades, statens industriverk på regeringensuppdrag utrett de närings- och regionalpolitiskakonsekvenserna av de två alternativ till lösning avbroförbindelsen som diskuterats.Denna utredning har på en del håll orsakatreaktioner och jag har bl.a. uppvaktats avlandshövdingarna i och län.Från dessa och även andra intressenter harframförts krav på att få lämna synpunkter påstatens industriverks utredning. Jag har ansett detnödvändigt att ta fram ett så fullständigt underlagsom möjligt innan ett beslut fattas i denna viktigafråga. Därför har bl.a. länsstyrelserna berettstillfälle att komma med synpunkter till den 15 mars1991.Det material som finns kommer att beredasinom och regeringen kommerinom kort att fatta beslut i brofrågan. Innan dettahar skett kan varken jag eller regeringen gevägverket några instruktioner om att vidta åtgärderutöver de arbeten som redan pågår med attåterställa broförbindelsen.Anf. 121 TOM ():Herr talman! Kommunikationsministerns svar ärfullständigt obegripligt! Sedan jag var uppe i dennafråga senast, , har i principingenting gjorts. Inte ett smack!De underlag som kommunikationsministernhänvisar till finns till alla väsentliga delar. Den bro som byggsär i allt väsentligt en ombyggnad av den gamla. Deviktiga delarna med kravspecifikation finns juredan tillgängliga i ritningar och underlag från1962.Jag kan inte tolka kommunikationsministerns svarpå annat sätt än att regeringen inte på något sättkänner sig bunden av den gällande vattendomenoch helt struntar i de åtaganden som den innebärför staten gentemot och Köpingskommuner.Anf. 122 Kommunikationsminister ():Herr talman! Tom uttrycker här missnöjeöver handläggningen av ärendet. Det gjorde hanvid förra tillfället också. Då redovisade han detförberedelsearbete som måste genomföras. Dettaförberedelsearbete som måste genomföras underalla förhållanden innebär inte att vi tappar temponär det gäller, om uttrycket tillåts, den slutligalösningen.Till detta kommer att motsättningarna ärutomordentligt starka. Olika intressen står emotvarandra. Här finns ett stort ekonomiskt intressesom också måste avgöras. Kostnadsskillnadenmellan de två alternativen är betydande.Jag har skyndat på ärendet så mycket som möjligt.Det fanns behov av att låta statens industriverkgöra en bedömning av regionalpolitiska ochindustriella effekter av de två alternativen.När det var gjort och vi fick de material vi hadebegärt för att kunna gå till beslut, anmäldes ettstarkt intresse från ett antal länsstyrelser om att fålägga fram synpunkter på de utredningsmaterialsom statens industriverk hade presenterat.Det gav länsstyrelserna möjlighet att yttra sig framtill . har intekunnat hålla tidsschemat utan inkommer under denärmaste dagarna med sitt svar. När vi har detmaterialet inne avser jag att så snabbt som möjligthandlägga ärendet.Anf. 123 TOM ():Herr talman! Behovet av en bro har redan en gångutretts. 1962 gjordes en utredning, och dåfastställdes de regler som skulle gälla för bronsöppningsbarhet, den segelfria höjden.Grundförutsättningarna har sedan bekräftats avden utredning som gjorde.Men den utredningen kom fram till fel slutsats, ochså började man med en utredning påindustriverket.Ser regeringen på detta lättsamma sätt på allavattendomar som reglerar vattenflöden ochrenbeten i hela ?Anf. 124 Kommunikationsminister ():Herr talman! Nej, vi ser inte lättsinnigt på dettautan har funderat riktigt allvarligt på detta liksompå de ekonomiska åtaganden som olika alternativinnebär. Om Tom menar att ingenting harhänt och att det bara är att lägga detmaterial som då fanns till grund för ett beslut ,då tycker jag att Tom har en mycketmärklig verklighetsbild. Det har hänt ganskamycket på transportområdet som gör attdet finns anledning att ordentligt begrunda vad vinu står inför.Anf. 125 TOM ():Herr talman! Det har förvisso hänt en del, ochbåtarna har bl.a. blivit större och högre så attbehovet av en öppningsbar bro närmast är större.Det har snart gått broraset, ochvägverket har fortfarande inte lyckats komma lösning. Varje gång man öppnar en tidning fårman läsa om nya uttalanden om att detinte vill bygga en bro. Jag tycker att det nu är högtid.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:127 och 131 till justitieutskottet1990/91:128 och 132 till lagutskottet1990/91:134 till finansutskottetSkrivelse1990/91:151 till skatteutskottetMotionerna1990/91:Ju26--Ju30 till justitieutskottet1990/91:Fö1--Fö20 till försvarsutskottet1990/91:Sf28--Sf34 till socialförsäkringsutskottet1990/91:Kr19 och Kr10 till kulturutskottet1990/91:Ub91--Ub176 till utbildningsutskottet1990/91:Jo125--Jo141 till jordbruksutskottet1990/91:A23--A32 till arbetsmarknadsutskottet1990/91:Bo43--Bo54 till bostadsutskottet31 § BordläggningAnmäldes och bordladesRedogörelserna1990/91:7 revisorers berättelse övergranskningen av Stiftelsen verksamhet /91:9 revisorers berättelse övergranskningen av verksamhet under år1990Motionernamed anledning av prop. 1990/91:93 Rättsmedicinskverksamhet, m.m.:1990/91:So48 av m.fl. (s)1990/91:So49 av m.fl. (fp, m, c, v,mp)1990/91:So50 av ()1990/91:So51 av ()1990/91:So52 av och ()1990/91:So53 av m.fl. (v)1990/91:So54 av ()betänkanden1990/91:KU11 Offentlighet, integritet och ADB1990/91:KU29 betänkanden1990/91:JuU15 Anslag till åklagarväsendet1990/91:JuU16 Anslag till domstolsväsendet1990/91:JuU17 Anslag till kriminalvårdenUtrikesutskottets betänkanden1990/91:UU14 Vissa anslag m.m. inomutrikesdepartementets område1990/91:UU17 Europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna32 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 18 mars1990/91:472 av () tillindustriministern om tobaksreklam:Procordia har varit huvudsponsor för Vasaloppetoch i samband med det i sin reklam framhävt någraav sina tobaksprodukter. Gällande regler ombegränsning av tobaksreklam innebär atttobaksreklam inte får förekomma vididrottsevenemang.Mot denna bakgrund vill jag frågaindustriministern:Avser statsrådet, som företrädare för statensägarintresse i , att vidta några åtgärderför att förhindra att koncernen påliknande sätt kringgår eller överträder lagens reglermot tobaksreklam?33 § Kammaren åtskildes kl. 19.03.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.