prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Vi anser liksom majoriteten iutskottet att motsvarande medel bör betalas ut tillFåravelsförbundet som ett engångsbelopp för attstärka denna för vår landskapsvård så viktigaproduktionsgren.På andra områden föreslår vi från folkpartietliberalernas sida besparingar.Låt mig, herr talman, avslutningsvis få beröra någraav dessa som har anknytning till skogsbruket. Ireservation 27 framhåller vi att vi inte anser attstaten skall subventionera skogsfröplantager. Ireservation 30 föreslår vi en besparing på 20 milj.kr.genom att minska detaljeringsgraden i nästa årsskogsinventeringar.Herr talman! Jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 5, som gäller en annan besparing.Anf. 103 ():Herr talman! Det beslut som vi fattadeom jordbrukspolitiken och livsmedelspolitiken varett mycket viktigt beslut. Det innebar ett beslut omavreglering och om omställning av det svenskajordbruket.Detta har naturligtvis skapat besvärligheter förjordbruket på många sätt både för jordbrukarensjälv, för näringen och för samhället. Det härbeslutet ställer naturligtvis krav på alla led i den härkedjan, när det skall leda någontingsom är bra, något som det naturligtvis syftar till.Situationen är också motsägelsefull. somvi har bekymmer med att vi har för mycketmat i , är det inte så långt till delar avvärlden där bekymret är att man inte har tillräckligtmycket mat. Det är naturligtvis svårt att få dessasaker att gå ihop, och det är viktigt för oss att kunnaförklara detta på ett vettigt sätt. är detnaturligtvis viktigt att vi har en beredskap för attklara den situation som kan uppstå framöver,eftersom situationen på den totalavärldsmarknaden -- inte den restmarknad förlivsmedel som vi talar om -- är helt annorlunda. Därär inte en för stor tillgång på mat detbekymmersamma, utan i stället bristen på mat.Det beslut vi fattade var enigt, och detligger ett mycket stort värde i att så var fallet,eftersom investeringarna i jordbruket är långsiktigaoch man måste veta vilka regler som skall gälla förframtiden. Därför lade vi ner stor energi på att fåbeslutet enigt, vilket vi alltså lyckades med.Jag sade att det är mycket som är besvärligt, mendet är också mycket som är förhoppningsfullt. Vihar i en jordbrukarkår som är villig tillomställning och som förstår behovet härav.Lantbrukarnas riksförbund gick ganska tidigt utoch talade om ett spårbyte. Man hade då med ävenden viktiga frågan om en avreglering inom landetsgränser, något som ju beslutet också utgår ifrån.Omställningen har också fått en glädjande storanslutning, större än man för sedan kanskekunde ana. Det är också viktigt. Detta ställer åandra sidan stora krav på oss i riksdag ochpå de myndigheter som har att hantera dessa frågor.Jordbrukarna har tagit ett ansvar genom att ställaom. är det viktigt också för oss att se till att inomdenna femårsperiod gå över till annan verksamhetoch få ekonomi i denna.Det är också förhoppningsfullt att vi har fått enöverenskommelse om energipolitiken, om vilken vihär i skall fatta ett beslut.Centerpartiet, och socialdemokraternahar här kommit överens om en satsning påbiobränslen och bioenergi. Men även här är detviktigt med en uppföljning och bevakning,eftersom ingenting av detta ger sig självt. Allt måstevinnas successivt.Centerpartiets syn på jordbruket och jordbruketssituation är att det är viktigt att vi behålleråkerarealen och att vi hävdar den. Detta är viktigtför framtiden. Men detta måste ske på ett sådantsätt att jordbrukarna får en rimlig ekonomiskersättning för sitt arbete. Men det är också viktigtur försörjningssynpunkt för vårt land, och det ärviktigt med hänsyn till solidariteten med demänniskor ute i världen som inte har tillräckligtmycket mat.Det är dessutom viktigt att vi nyttjar åkerarealen påett sådant sätt att vi kan behålla den landskapsbildsom vi och många andra i vill ha kvar. Denenda möjligheten att åstadkomma detta är att vi harett aktivt jordbruk med aktiva människor somsköter detta.Jordbruket kan i detta sammanhang också ge en brahjälp i miljöarbetet genom att produceramiljövänlig energi.En del av den jordbrukspolitik som vi diskuteradeförra året gällde regleringsekonomin. Det var ju enavreglering som vi skulle åstadkomma. Men denreglering som fanns hade ju inte kommit till förskojs skull, utan den hade kommit till för att skapaförutsättningar att lösa vissa problem, problem somman nu i den större utsträckningen tidigare läggeröver på näringen själv att klara.I hägnet av denna regleringsekonomi hade detgjorts en mängd satsningar som kunde ske ganskaenkelt med hjälp av dessa regleringspengar. Detgällde t.ex. avbytarsystem, hälsovård, andra socialasatsningar inom jordbruket,distriktsveterinärorganisationen och mycket annat.Regeringen fick i uppdrag att klara upp detta mednäringen och att i budgeten lägga förslag om hurdessa pengar skulle betalas ut efter avregleringen. Istor utsträckning har regeringen lyckats ganska bramed detta, men på vissa punkter har man inte gjortdet.Det gjordes också överföringar till näringar ochverksamheter som hade bekymmer. På en radpunkter har vi nu i utskottet genommajoritetsbeslut ändrat i regeringens förslag. Detgäller t.ex. satsningen på vallfröodling, som är enviktig näring. Det är viktigt för svenskt jordbruk attdet finns vallfrön. Det är viktigt inte bara förjordbruket, utan behov av vallfrön kan finnas ocksåi andra sammanhang. Vi föreslår här ett bidrag på10 milj.kr. för nästa budgetår.Detsamma gäller exporten av konservärtor, somBengt var inne på. Här föreslår vi ett bidragpå 10 milj.kr. Till odling av bruna bönor, som avberedskapsskäl är en viktigt produkt, anslår vi 2milj.kr.Vidare får fåraveln 10 milj.kr. Fåraveln är en viktigtnäring när det gäller att hålla landskapet öppet, ochden är viktig även i regionalpolitiska sammanhang.Det stöd som har utgått till fårnäringen frånsamhället har trappats ner, och därför måstenäringen nu få en extra hjälp för att klara sinabekymmer.Ytterligare en del frågor skulle vi ha velat lösa. Detgäller bl.a. hästaveln. Det gällde här en litensumma på 2 milj.kr. som tidigare tillfördeshästaveln av regleringsmedel men som intefanns med i regeringens förslag. I harvi reserverat oss för att dessa pengar skall betalasut även nästa budgetår, eftersom vi tror att det äroerhört viktigt att hästaveln får dessa pengar.Hästen är viktig även för framtiden.I detta betänkande tas även en rad andra frågorupp. Bl.a. finns fiskefrågorna med i dettasammanhang. Regeringen hade här gått ifrån detbeslut som vi fattade om att pengar skalltillföras bildandet av fiskevårdsföreningar ävenunder till dem som före den 1september hade anmält att de ville bildafiskevårdsföreningar. Häri ingår också pengar tillstöd för fritidsfisket. Pengar för det ändamåletmåste finnas med i budget intill dess man hittarandra finansieringsformer. Vi har fått majoritet föratt öka anslaget med drygt 8 milj.kr.Vi har också fått majoritet för förslaget om enutredning av konsekvenserna för det friahandredskapsfisket. Det är en ganska viktig frågaatt följa upp, eftersom motsättningarna här harvarit mycket stora.Det har också föreslagits att man skulle initiera enallmän fiskevårdsavgift. Detta förslag har vi icentern inte velat stödja, eftersom vi inte är säkrapå att detta är den rätta vägen att gå. Vi har alltsåreserverat oss på den punkten.Frågan om rennäringen behandlas också i dettabetänkande. fattade vi ett beslut om attprisstödet till rennäringen skulle ökas. Menregeringen har inte fullt ut följt det förslaget. Nuhar vi fått en majoritet för att öka det stödet med3 milj.kr. Därmed fullföljs det beslut som fattadesförra året.När det gäller frågan om trygghetspaketetsuppföljning har vi däremot inte fått majoritet iutskottet, och därför har vi reserverat oss på denpunkten.Även en fråga som gäller trädgårdsnäringenbehandlas i betänkandet. Trädgårdsnäringen har jubekymmer. Vi fick ett halvt löfte om att fåen ny trädgårdsnäringsutredning. Denna har ännuinte tillsatts, men vi hoppas att så kommer att blifallet och att regeringen sålunda uppfyller de löftensom den socialdemokratiska gruppen gav iriksdagen . I avvaktan på detta anser vi icenterpartiet att man borde ha gett ett större stödtill trädgårdsnäringen än vad utskottsmajoritetenföreslår, och vi har därför en reservation på denpunkten.I övrigt har vi i det här betänkandet reservationerom kontroll av alternativt odlade livsmedel, om attstadgarna för hushållningssällskapen ocksåfortsättningsvis skall fastställas av statligmyndighet, om leukosprogrammet när det gällerkor -- vi tror att det är viktigt att man fullföljer detsnabbare än regeringen vill gå med på -- och omutbildning vid . Det är viktigafrågor i ett framtida jordbruk.Dessutom har vi reservationer om besparingar påskogsområdet, men de är inaktuella, eftersomriksdagen gick emot vårt krav påborttagande av skogsvårdsavgiften, vilket varkombinerat med de här besparingarna. Dem yrkarjag därför inte bifall till.Jag stöder reservationer även i övrigt menyrkar bifall bara till reservationerna 6, 24 och 46.I övriga, nu inte nämnda, delar yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Jag tänkte också kommentera ett par saker somSven sade i sitt anförande,nämligen om kostnaderna för maten. sade att är ett högskatteland ochatt det är ett av de främsta skälen till att maten ärdyr. Det är säkert sant. Det vore bra ommoderaterna då ville hjälpa till och sänka skatten,bl.a. genom att sänka momsen på livsmedel. Förraveckan var inte villiga att vara medoch ta bort skogsvårdsavgiften, vilket äranmärkningsvärt i det här sammanhanget. Det harinte att göra med livsmedelspriserna, men det haratt göra med bondens möjligheter att leva.Jag kan väl också säga att jag känner en vissbesvikelse över att inte ville vara medom ett enhälligt förslag när det gälleromställningsprogrammet i det betänkande som vinu behandlar. Avskrivningslånet kom faktiskt tillgenom ett krav från moderata samlingspartiet --något sådant fanns inte från början. Det ärnaturligtvis nödvändigt att man har vissuppstagning av den verksamhet som sker iomställningsarbetet. Skulle den situationen uppståatt det inte skett någon omställning ärdet den enskilde jordbrukaren som blir lidande pådet.Däremot har vi konstaterat -- det har vi beskrivit idet särskilda yttrande som vi har fogat tillbetänkandet -- att samhället har tagit på sig ettövergripande ansvar för att skapa marknader för deprodukter på energiområdet som skall vara denviktigaste delen av omställningsprogrammet. Tarsamhället inte det ansvaret och skapas inte deförutsättningarna är det heller inte aktuellt mednågon återbetalningsskyldighet.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.7 § (forts.) Statsbudgeten för budgetåret1991/92, (forts. JoU22)Anf. 104 ()replik:Fru talman! Jag skall försöka undvika att inlåta migpå en skattedebatt. Det är egentligen inte skattersom vi diskuterar . Jag vill bara säga att herrBrunander inte tycks ha läst eller ha sett vadsom händer i här i huset. Kanske vill han inte vetavad som händer.Vi moderater får ofta kritik, inte minst fråncenterpartiet, för våra skattesänkningsförslag. Vianses vara det stora skattesänkarpartiet, och detsäger också . Jag vill bara slå fast atten sänkning av det totala skattetrycket är enförutsättning för en skattereform, även förmomssänkningar på mat osv. Vi måste sänka dettotala skattetrycket.Jag är mycket tacksam för att tarupp frågan om skogsvårdsavgiften. HerrBrunander har som oftast fel. kräveratt skogsvårdsavgiften skall avskaffas. Jag är gladöver att nu få tillfälle att inför kammarensledamöter och till protokollet dementera herrBrunanders påståenden. har vinåtts av rapporter utifrån landet om att fleraframstående centerpartister, men även herrBrunander, far med det felaktiga påståendet attendast vill avskaffa skogsvårdsavgifterna.Även och har yrkanden iden riktningen, . Jag ber att herrBrunander försöker korrigera sina inlägg på denhär punkten, både här i kammaren och ännu hellreute i landet.Omställningsersättningen tycks ha irriterat herrBrunander enormt. Vi bedömer det vara viktigareatt få fart på omställningsprocessen än att hålla fastvid opreciserade, oklara formuleringar, varsinnebörd bönderna inte begriper. Visst var och ärenigheten om livsmedelspolitiken stor. Vi har medvåra uttalanden -- jag vet inte i vilken utsträckningherr Brunander har bidragit -- fått fart påomställningen . Den gick bättre än förväntat desista veckorna. Allt talar för att det även nästa årkommer att bli en ganska stor omfattning påomställningen, tycker inte att vi har gjort något fel. Jag ärjätteglad över vårt ställningstagande. Det har sattsprätt på hela omställningsprogrammet.Anf. 105 ()replik:Fru talman! vill inte ha någonskattedebatt, men det blir en hel del om skatter irepliken i alla fall. Det är mycket möjligt attmoderaterna är skattesänkarpartiet, så länge detinte allt för mycket berör bönderna och delivsmedel som går till konsumenterna.Skattesänkningarna skall göras på sådant sätt att desom har relativt höga inkomster får del av den. Viröstade faktiskt om skogsvårdsavgiftenhäromveckan, och då föreslog för alldel en sänkning men inte ett borttagande avskogsvårdsavgiften. var definitivtensamt om det kravet. Att sedan villha ett resonemang om att få bort den så småningomär en annan sak. Då hade man möjlighet att taställning, men det gjorde man inte.På samma sätt är det när det gäller momsen pålivsmedel. Jag har inte sett att haragerat för att sänka skatten på livsmedlen ochdärmed göra dessa billigare för människorna.När det gäller omställningsstödet är det alldelesriktigt att jag är irriterad över moderaternasställningstagande. Jag tycker att det är fel när herrLorentzon säger att genom sittställningstagande har satt fart på anmälningarna tillomställning. Man kan säga att vi har åstadkommitdetta trots agerande. hade det välinte någon större betydelse i detta sammanhangöver huvud taget, eftersom det kom i slutskedet,men ändå. Jag vill säga att jordbrukarnasuppslutning vad gäller omställningsstödet ärfantastiskt bra. Det är uppfordrande för oss somsitter här att verkligen se till att det blir något avdetta, och då är enigheten oerhörd viktig. Det ärdärför som jag är besviken när gör pådetta sätt. Om också andra hade gjort så, hade dethela rasat ihop, och det hade varit ödesdigert försvenskt jordbruk. Men så skedde inte, och därförfungerade det.Nu hoppas jag att det i fortsättningen kan blienighet i detta avseende. Det är viktigt för denenskilde bonden att inte få en mängd besked frånolika håll utan att de är så klara och entydiga sommöjligt, så att det händer något när det gälleromställningen. Därvidlag har samhället, näringenoch även den enskilde bonden ett ansvar. Vi har ettgemensamt ansvar, och från det skall vi jobbavidare och åstadkomma resultat.Anf. 106 ()replik:Fru talman! Jag skall inte inlåta mig på enskattedebatt -- det får skattexperterna göra. Jag villbara klart deklarera att det i vår motion, som jagber att vänligen läsa -- jag kansända över den till honom -- klart och tydligt står attskogsavgiften skall avskaffas. Så var det med densaken.Nu gör egna tolkningar när detgäller omställningsersättningen. Om herrBrunander hade lyssnat litet mer på folk ute i landettror jag att han skulle ha intagit en annan ställningi det här avseendet. Jag tror att vi hamnade rätt,och det irriterar naturligtvis. göregna tolkningar, och jag tror att han bör funderamycket noga över dem.Jag brukar ibland ta till starka ord, men jag vill omdet sista som sade här bara säga attdet var vad jag brukar kalla snömos.Anf. 107 ()replik:Fru talman! Snömos kan kanske förekommaibland. Så är det kanske med det som står i denmoderata motionen om skogsvårdsavgiften. När viröstade om den var det inte fråga om ettborttagande av avgiften. Man kan naturligtvisskriva så, men då skall man också leva upp till det --annars har det inget större värde.När det gäller omställningsstödet är det oerhörtviktigt att vi är relativt överens om hur det skallfungera. Det har vi också varit, men moderaternagick ifrån enigheten och har försökt profilera sig idenna fråga. Det kunde man naturligtvis göra närövriga partier tog sitt ansvar. Hade vi i de övrigapartierna inte gjort det, hade situationen varit enannan, och det hade varit besvärligt för jordbruket.Skall vi ha möjlighet att klara den fria marknad somSven talade om i sittinledningsanförande och som kommer att gällaefter , är det oerhört väsentligt för att intesäga avgörande att den omställning som vi är i färdmed verkligen blir lyckad. Vi måste kunna erbjudajordbrukarna möjlighet att odla nya produkter. Iannat fall kommer den enskilde bonden verkligenatt råka illa ut i den obalans som då råder. Därförär det oerhört viktigt att denna omställningsprocessfungerar och att vi agerar rakt från samhällets ochpolitikernas sida.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 108 ():Fru talman! Öm vårn ja, öm vårn ja, dä'ä e fina ti,da stäcker sä ur jola, å guschelöv för sola, ho ä sågo å bli.Så skrev en gång , men här är detmest snömos både inne och ute. Utanför huset harvi trots allt hopp om en övergång till vårklimat. Hurdet är med inomhusklimatet törs jag inte riktigtuttala mig om.Fru talman! När jag kom som ny riksdagsledamottill jordbruksutskottet var det en sak somförvånade mig mycket. Det var den storakontrasten mellan den politiska debatt som förs ivårt samhälle, där ett politiskt block, detborgerliga, talar mycket om att avbyråkratisera ochavreglera och ofta anklagar socialdemokraternaoch oss vänsterpartister för att stå för reglering,byråkrati, krångel och administration.Den politiska debatten kan ställas mot denverklighet som jordbruksprisregleringssystemetvisade sig representera. I bästa samverkan har man,över blockgränserna, under ett antal decennierbyggt upp ett mycket komplicerat regleringssystem.Jag har kunnat konstatera att påtryckningarna fören avreglering och ett avskaffande av dettakrångliga system minsann inte har kommit frånhöger -- tvärtom. Det är faktiskt från vänster somman nu har pressat på för att avreglera jordbruket.Moderata samlingspartiet hade t.ex. i sin motionförslaget att denna avreglering skulle ta istället för fem, som sedan blev beslut. ibland något förvirrade debatt om vad som ärhöger och vänster i svensk politik finns det alltsåunderstundom anledning att tänka också i dennadimension.När samlade sig till ett nästanenigt beslut -- fem partier var eniga om attgenomföra denna avreglering -- speglade detnaturligtvis ett kompromissande. Det var resultatetav att alla hade fått ge vika på några punkter. Så vardet också för . Vi tyckte att det varviktigt att markera att denna avreglering är enförutsättning för att det svenska jordbruket skallkunna få en ny och blomstrande framtid. Men vi villmarkera att det inte betyder att samhället intelängre har ansvar.Vi hade också velat se en något annan inriktningnär det gällde omställningsperioden och deframtida samhälleliga insatserna inomjordbrukspolitiken.Vi hade velat att man mer lyft fram framtidstronoch mer sett till jordbrukets möjligheter ochmindre till dess problem.Vi anser t.ex. att framtagandet avjordbruksprodukter som bas förindustriproduktion är en nödvändighet, eftersom vivet att ett av vårt samhälles mest grundläggandeproblem är att vi har en industriell produktion somskapar miljöproblem i varje led och som slutligenockså leder till problem när det gälleravfallshanteringen. Att då kunna satsa på t.ex.produktion av bioplaster som på ett naturligt sättkan gå in i ett ekologiskt kretslopp är inte en lustigliten nischfråga. Det är en avgörande fråga för vårtsamhälles framtid om vi lyckas ta det steget och påett nytt sätt göra de areella näringarna till basen förhela samhället.I de frågor där vi i hade enannan mening har vi också återkommit medkrav. Vi är övertygade om att liksom droppenurholkar stenen kommer vi att få ettstörre gehör för dessa krav än det vi tyvärr har fått iår. Det gäller t.ex. ökade satsningar på SLUs arbetemed landsbygdsutveckling och forskning.I fråga om landsbygdsutveckling gäller det också attutvidga de satsningar som har gjorts i meddet särskilda åtgärdsprogrammet, vilket ger ganskafria resurser att använda på den lokala nivån. Desatsningarna bör byggas ut till hela landet.Vi hade också velat att man mer sett till vad somkommer att hända med jordbruket i skogs- ochmellanbygd och att den av instiftadeersättningen för landskapsvård dels hade blivitstörre, dels hade fått en något annan inriktning, enmer generell karaktär, och också innefattatvallodling och betesdrift. Diskussionen omersättningen för landskapsvård kommer vi fåanledning att återkomma till, eftersom frågan i årinte behandlades i samband med statsbudgetenutan i samband med miljöpolitiken.Vi har tagit upp något somlantbruksstyrelsen tidigare krävt, nämligenbehovet av en statlig finansieringsmöjlighet när detgäller investeringar inom jordbruket medanledning av ökade miljökrav och de ökade kravsom djurskyddslagen har lett till när det gällerdjurhållningen. Det hade varit en viktig signal frånsamhällets sida. I en period när många jordbrukaretycker att framtiden är osäker är det svårt att vågasig på kostsamma investeringar, bygga om stallaroch göra investeringar i gödselvårdsanläggningar,om man inte också ser att det finns en rimligmöjlighet att göra investeringen finansielltöverkomlig.Vi har föreslagit störresatsningar när det gäller det ekologiska lantbruket,eller alternativ odling, som man också brukar säga.När vi ser på jordbruket i det globala perspektivetoch ser hur den snabba ökningen avjordbruksproduktionen nutenderar att förbytas i ett avstannande eller nästanen minskning på sina håll i världen, inser vi hurviktigt det är att vi kommer i från det modernajordbrukets problem. Om man ser sig omkring ivärlden är det uppenbart att omfattandekemikaliehantering och felaktigt genomfördabevattningssystem inte är långsiktiga lösningar förjordbruket. Det leder inte till en långsiktigt hållbarproduktion.Det ekologiska lantbruket däremot, som bygger påatt man använder på plats givna resurser ochförsöker ha ett energisnålt jordbruk, är framtidensjordbruk. Vi borde därför se till att hjälpa fram dendelen av jordbruket i denna omställningsperiod.Alternativ odling har -- liksom många andraproduktionsgrenar inom jordbruket som inte harvarit så stora, såsom fårnäringen, getnäringen ochlinodlingen -- missgynnats av det tidigare systemetför jordbruksprisreglering. Man kan ju då säga attdet nu kommer att bli lättare för dessa grenar avjordbruket att klara sig nu när vi avreglerar. Mendå glömmer man bort att vi redan har en så fastlåststruktur inom jordbruket. Den är redan så fastuppbyggd att det blir mycket svårt för de delar avjordbruket som i omställningsperiodens start ärmycket små. Det är mycket svårt för dem att hävdasig. Det behövs därför ett mer aktivt stöd i självaomställningsperioden. Vi är mycket glada över attjordbruksutskottet nu föreslår sådanasatsningar när det gäller fårnäringen, men vi tyckeratt det också hade behövts när det gäller detekologiska lantbruket.När det så gäller själva omställningsstödetsutformning måste jag nog instämma med LennartBrunander att det förvånar mig att moderatasamlingspartiet har reserverat sig särskilt på dennapunkt, eftersom just moderata samlingspartiethade ett så stort inflytande på huromställningsstödet kom att utformas. Helakonstruktionen med ett villkorslån och dekonsekvenser detta får i och med att man faktisktmåste lägga fast villkor för under vilkaomständigheter ett eventuellt stöd skallåterbetalas, hämtades från moderatasamlingspartiets motion. Det var sommed mycket stor kraft drev att man skulle ha justden här uppläggningen. Jag tycker därför att det ärmycket märkligt att reserverar sig närdet nu visar sig att denna utformning innehållerkomplikationer.