prot · GE09120 · 1991-05-28 00:00:00 — Vi skall inte ha någon ekonomiskdebatt, men det kan också vara oerhört farligt attknyta sig till marken, som man gör med ecun. Detkan även slå tillbaka. Vi är inte säkra på det. Justnu är det lägre räntor och bättre investeringsklimat.Jag hade naturligtvis någonstans hoppats att ensocialdemokratisk minister ändå skulle säga att nuhar vi dessa AP-fonder och vi skall försöka att tänjaså långt vi kan i Statsföretags ansvar närJonssonföretaget sviker den härmarknaden så kapitalt. Men det kanske var dettasom skulle kunna vara räddningen på medellångsikt. På kort sikt behövs det mycketutbildningsinsatser, det behövs insatser frånlänsstyrelsen för att se till att människor intebehöver gå arbetslösa när de ärberedda att nya jobb.Men vad händer i nästa skede? Där ser jag ingaaktörer på marknaden som kan komma in. Detfinns inga lämpliga aktörer där. Deaktörer som finns gör praktiskt taget ingenting utande lägger ned.Överläggningen var härmed avslutad.46 § Svar på fråga 1990/91:582 omtaxiverksamhetenAnf.278 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att komma tillrätta med de kraftiga prishöjningarna itaxibranschen, förbättra kundens möjligheter tillprisjämförelser och motverka utvecklingen avoseriös verksamhet. Bakgrunden till frågan är atttransportrådet lämnat en rapport om huravregleringen fallit ut under det första halvåret.Före avregleringen av taxi förekom mångaklagomål över taxibranschens sätt att skötaverksamheten, särskilt i storstadsområdena.Klagomålen gällde framför allt svårigheterna attkomma fram till beställningscentralerna och attöver huvud taget få tag i taxi vissa tider. Vidareställde vissa större kundgrupper krav på atttaxitrafiken skulle stå till tjänst med bättre service,större kapacitet och tillgänglighet, samverkan medandra färdmedel och möjlighet att utföra nyatransportuppdrag.Bakom beslutet om avreglering låg ettkonstaterande av att regleringen var ett trubbigtmedel att uppnå en god trafikförsörjning och etthinder för de nya idéer som började utvecklas inomtaxibranschen. Det gynnsammaste förtaxibranschens utveckling mot större effektivitetoch serviceförmåga bedömdes vara att detskapades en konkurrenssituation genom en friareetableringsrätt och taxesättning.Av transportrådets rapport framgår att taxiresornablivit dyrare och att prisjämförelser mellan olikataxiföretag är svåra att göra. Rapporten visaremellertid att det viktigaste motivet föravregleringen, nämligen en bättre tillgång påtaxibilar och en bättre service, har uppfyllts.Avregleringen av taxi skedde för mindre än ett årsedan. Mot bakgrund av erfarenheterna fråntidigare avregleringar på yrkestrafikområdet vardet att vänta att det skulle bli en viss turbulensunder efter avregleringen. Utövarna inombranschen och berörda myndigheter -- hit räknarjag även trafikhuvudmännen, kommuner ochlandsting som alla har fått uppgifter i det nyasystemet -- måste få pröva sig fram för att finna sinaformer i detta.Jag följer utvecklingen inom taxinäringen medintresse. Redan före avregleringen bestämdes atten uppföljning skulle ske av denna.Transportrådets rapport och andra rapporter omföljderna av avregleringen kommer att ligga tillgrund för denna utvärdering. Jag räknar med attdet arbetet kan påbörjas . Jagär självfallet beredd att vidta åtgärder omutvärderingen visar att det föreligger behov därav.Anf. 279 ():Herr talman! Jag tackar först statsrådet för svaret.Jag tror att många haft på känn det somtransportrådets utredning har verifierat, nämligenatt taxis priser har gått upp mycket kraftigt. Isamband med det trafikpolitiska beslutet , dåbeslutet om avreglering fattades, framfördes detklagomål mot den höga nivån på taxan som dårådde, och det sades att ökad konkurrens skullevara till gagn för kunderna. Hitintills har resultatetvar mycket magert. Jag kan inte låta bli attfilosofera något kring att marknadsekonomiskalösningar är bra, men de har trots allt sinabegränsningar. Detta är ett område som visar attdet finns begränsningar och att regleringar i vissutsträckning kan vara nödvändiga.Vi kan nu se att taxi har utnyttjat situationen till atthöja sina priser. Mig förvånar det inte. har man höjt priserna med 15 %medan kostnadsutvecklingen bara har varit 5 %.Detta gäller enbart . Då är intemomspålägget inräknat, eftersom det kom först1991.Ser man till konsumentresorna har priserna ökatmed och i glesbygden . Jag menaratt avregleringen delvis har öppnat för dessa rejälaprishöjningar. Hur skall det för övrigt vara möjligtatt uppnå en fungerande konkurrens i glesbygdenmed kanske ett till tre företag? Hur skall det varamöjligt att få en väl fungerande prisinformation närman har bråttom och skall välja en taxibil?Visst finns det positiva effekter, bl.a. de somstatsrådet nämnde. Vi har exempelvis fått mångafler bilar, särskilt i . har vi trots alltvalt avregleringsvägen. Jag noterar att statsrådet isitt svar sade att det kommer att ske en utvärdering,och det är mycket positivt. är det bråttommed åtgärder för en ökad prispress. Har statsrådetnågon åsikt om vilka åtgärder man kan tänkas vidtaför att få ner priserna i glesbygden och kunna göraprisjämförelser osv.?Anf. 280 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är, precis som , ett bekymmer att priserna har gått upp.Man kan säga att det visat sig att den friamarknaden inte har fungerat som vi hade hoppats,nämligen att en prispress skulle åstadkommasgenom konkurrens.På fråga kan jag svara att det gåttrelativt och att vi inte än kan slutgiltigtbedöma om detta är ett bestående resultat. Jaghoppas att den fria marknaden äveninom trafiksektorn liksom på så många andraområden, skall visa sig få den effekten att mangenom konkurrens kan pressa priserna. Här gällerdet naturligtvis för kunderna att så långt möjligt tareda på priset och ställa frågor. Det behövs en ökadprismedvetenhet. Här finns naturligtvis en ovana,eftersom detta har varit en reglerad sektor under sålång tid.Sedan måste naturligtvis de institutionella organsom har prisövervakningsuppgifter hårt bevakadetta område. Detta är de två instrument som vikan arbeta med tills vidare innan vi fårutvärderingsresultaten och mer ingående kanbedöma effekten.Anf. 281 ():Herr talman! Det är bra att statsrådet har noteratdessa problem och att en utvärdering kommer tillstånd. Jag är mycket angelägen om att man tarallvarligt på denna utvärdering och letar efter allamöjligheter att verkligen få en prispress till stånd.Man måste dessutom observera alla andra frågorsom tagits upp i transportrådets utredning, t.ex.risken för oseriös verksamhet i och med denutveckling som lett till så många företag. Den hårdakonkurrensen mellan företagen innebär att detfinns en risk för fusk.Man måste se om det behövskonkurrensbegränsande åtgärder. Det finnsproblem med områdesindelning, man talar omfysiska hinder och kartellbildningar osv. Jag skallinte här förlänga debatten, eftersom väl bådestatsrådet och jag skall åka till vårmiddagen. Motbakgrund av debattens innehåll hoppas jag attstatsrådet och jag skulle kunna dela på en bil tillfesten, så att det skulle kunna bli litet billigare.Tack för ordet.Överläggningen var härmed avslutad.47 § Svar på fråga 1990/91:670 om sambandetmellan alkohol och trafikolyckorAnf. 282 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning avrapporterna om mycket höga olyckstal föralkoholpåverkade i trafiken. Bakgrunden tillfrågan är att trafiksäkerhetsverket i enundersökning i samarbete med statens rättskemiskalaboratorium kommit fram till att andelenomkomna i trafiken på grund av alkohol är högreän man tidigare ansett.Det är viktigt att undersökningar av det här slagetgenomförs. De uppgifter som har kommit frammåste givetvis tas på stort allvar.Riksdagen har antagit en ny lag omtrafiknykterhetsbrotten, som trädde i kraft förmindre än . Den innebär som bekantbl.a. att den högsta tillåtna promillegränsen sänktesfrån 0,5 till . Regeringen avser att inomden lämna ett uppdrag omutvärdering av den reformen. Även om denundersökning som refererar till intedirekt berör den nya lagstiftningen, utgår jag frånatt resultatet av undersökningen kommer attbeaktas i det sammanhanget.Det är väl dokumenterat att risken för upptäkt ären av de viktigaste faktorerna när det gäller attförmå människor att efterleva trafikreglerna. Dettatorde också gälla beträffande bilkörning ialkoholpåverkat tillstånd.Regeringen har beslutat om direktiv till enutredning med syfte att uppnå en större effektiviteti polisens trafikövervakande verksamhet. Jag hargoda förhoppningar om att både den nyatrafiknykterhetslagstiftningen och en effektiviseradtrafikövervakning kommer att nedbringa dehöga olyckstalen för alkoholpåverkade i trafiken.Anf. 283 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.Låt mig först säga att kommunikation är någotmycket positivt. Vi hörde att statsrådet och enav de socialdemokratiska riksdagsledamöternakommer att göra en gemensam resa till någottrevligt . måste man säga atttrafiken också har ett högt pris genom de alltförmånga olyckor som leder till svåra skador och död.Nu har det kommit en rapport som säger att denstörsta enskilda faktorn är alkoholen, och det ärdärför viktigt att göra någonting åt det. Statsrådetinstämmer i detta, något som jag både uppskattaroch förväntade mig.Självfallet finns det brister. En sådan brist är densignal vi fått när det gäller påföljder för grovtrattfylleri. Antalet människor som dömts tillfängelsepåföljd för detta brott har drastisktminskat. Många har dömts till annan påföljd, sombetraktats som mindre sträng, och jag tror inte attdetta är bra.Statsrådet nämnde den kontrollerande uppgiften.Det finns alltför för få rörliga poliser somdet finns fler lapplisor, som givetvishar sin uppgift, men jag anser att vi skall läggatyngdpunkten på annat. En annan viktig sak är detförebyggande arbetet, och där bör frågan omnykterhet på väg aktualiseras ännu mer.Jag anser att det måste till ett helt batteri avåtgärder och att det finns mer att göra när det gällerutbildning och annat. Men framför allt måste manangripa de stora och tunga olycksfaktorerna, ochdit hör alkoholen. En fördel med att dra ner antalettrafikolyckor via en bättre nykterhet är att dettainte belastar budgeten. Det är någonting som bådekommunikationsministern och finansministernkommer att uppskatta. Jag skulle gärna se attkommunikationsministern skulle säga att han ärberedd att ta nya fräscha tag i denna fråga. Ettsådant löfte skulle jag uppskatta.Anf. 284 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag är beredd att ta nya fräscha tagoch är öppen för initiativ och idéer på detta område.Det pågår, som väl känner till, entotal översyn av helatrafiksäkerhetsorganisationen. Detta betraktarregeringen som ett viktigt initiativ för att höjatrafiksäkerheten.När vi diskuterar dessa problem är det ändå viktigtatt notera att olyckstalen till vår stora glädje harsänkts . Utvecklingen harbrutits, och jag hoppas att det är en beståendetrend. Till detta skall också läggas att Sverigeändock är ett av de allra trafiksäkraste länderna ivärlden. Det är viktigt att också få detta sagt.Samtidigt måste vi anstränga oss för att göratrafiken ännu säkrare.Den rapport som kommit om det mycket stora antaltrafikolyckor där det kan påvisas att det harförekommit onykterhet i sammanhanget är mycketoroande. Man kan därmed inte med säkerhet sägaatt det i varje enskilt fall är onykterheten som varitorsak till olyckan. Men det är ändå utomordentligtalarmerande.Det behövs alla möjliga initiativ för att nedbringaförekomsten av bilkörning i samband medalkoholförtäring. Övervakning är ett instrument,och upplysning och information är naturligtvis ettannat viktigt instrument, vilket säkert ElverJonsson och jag är överens om som engagerade ifolkrörelser och vana vid att lita tillfolkupplysningen och undervisningen som ettviktigt instrument.Anf. 285 ():Herr talman! Det är naturligtvis riktigt, somkommunikationsministern säger, att Sverigeuppvisar en relativt bra bild när det gäller antaletolyckor. Men det är klart att vi också har en delfördelar som gör det möjligt.Vad som är oroande och som jag har tagit upp i minfråga är den nya bild som växer fram -- andelenalkoholpåverkade är långt större än myndigheteroch politiker trott; därför behövs det särskildainsatser.Nu nämnde statsrådet här att en viktig väg ärfolkupplysning. Jag skulle gärna se att statsrådet inågot av sina stora sommartal tar upp betydelsen aven bättre trafiknykterhet -- det är, som jag sade,den enskilda insats utan budgetbelastning somskulle förbättra trafiksäkerheten mest. Det är välnågonting som vi gemensamt borde ta tag i.Överläggningen var härmed avslutad.48 § Svar på fråga 1990/91:683 om ökadsäkerhet på järnvägAnf. 286 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen tänker vidta några åtgärder i syfte attförstärka de resurser som leder till ökadjärnvägssäkerhet.Järnvägen är det säkrastemarktransportmedlet, men trafiksäkerheten kanoch bör naturligtvis fortlöpande förbättras. har dessa frågor en mycket hög prioritet,och verket arbetar löpande med att förbättra deolika säkerhetssystemen.Då det gäller olyckan i var det, somViola nämner, fel på en balis.Säkerhetssystemet för automatisktåghastighetskontroll, ATC, fungerar på det visetatt det automatiskt bromsar tåget, om det t.ex.uppstår fel på en balis. Vid Sköldingeolyckankopplade föraren emellertid ur det automatiskasystemet. För att undvika den här typen av olyckorpågår nu framtagandet av en vidareutveckladvariant av ATC-systemet. Det nya systemetkommer successivt att tas i bruk med början i juniår 1992.Vid den årliga vidareutbildningen av lokförareinom SJ har ATC-frågorna fått ökad tyngd.Dessutom har man infört en kompletterandeutbildning för instruktionsförare.Det största säkerhetsproblemet inomjärnvägssektorn är risken för kollisioner mellan tågoch vägfordon. plan för investeringar istomjärnvägar innehåller därför ett särskiltprogram för byggande av planskilda korsningar.Målet är att minst 300 plankorsningar skall byggasbort per år.Ombyggnader av plankorsningar och andrasäkerhetsinvesteringar görs oftast i samband medspårbyten och linjeombyggnader. Den omfattandesatsning på investeringar i bl.a. järnvägensinfrastruktur som kammaren beslutade om i kommer därför i hög grad att bidra till attförbättra säkerheten inom järnvägssektorn.Anf. 287 ():Herr talman! Tack för svaret, har velat koncentrera den här frågan på ettmycket svårt område inom säkerheten ijärnvägstrafiken, nämligen ATC. Jag håller medGeorg om att järnvägen är det säkrastelandtransportmedlet. Det är bl.a. därför som jagoch mitt parti pläderar så starkt för järnvägen ochvill ha mer pengar till den. Det var tyvärr inte såatt vi fick reda på hur mycket pengarjärnvägen skall få. Där är vi inte överens.Sköldingeolyckan handlade om ett balisfel. Det varen mikroskopisk spricka i ett litet stift i balisen, somfalerade. Datorerna reagerade på felet med ettlarm om balisfel, precis det som skulle ske, alltsåmed en speciell ton. Driftbromsen träder då i kraft,men så släcks också ATC-panelen -- det är ocksåvad som skall ske. När ATC-panelen släcks är enförare som är ovan vid att föra fram ett tåg som harATC-system illa ute. Han hamnar då ofta i detATC-beteende som jag här har velat aktualisera.Att jag har tagit upp det beror på mina mångakontakter med lokförare som ärallvarligt oroade.Om man nu utvecklar, kanske t.o.m. forcerar,ATC-systemet som här tar uppoch det sker en utveckling i ett steg två så snabbtsom nu kommer att ske utan att man har utvärderatbl.a. de fel som kan inträffa i ATC-systemet ochlokförarnas ATC-beteende kan man bygga inytterligare fel i systemet. Vi kommer nämligen inteatt klara av att i det här landet ha enbartjärnvägstrafik som är beroende av ATC, utan vikommer parallellt med detta att ha kvar det gamlaoptiska systemet.Anf. 288 Kommunikationsminister ():Herr talman! Detta blir mitt sista inlägg i enfrågedebatt och för den här sessionen, och jagvill då påpeka att även jag pläderar för en storsatsning på järnvägsutbyggnad. Vad vi talade om idebatten och vad jag har framhållit imitt förslag till är att en summa påungefär 30 miljarder skall satsas på nyinvesteringarunder 90-talet. Må det ändå vara sagt här ikammaren. Det kommer naturligtvis att medverkatill en modernisering av järnvägssystemet medökad säkerhet som följd, både tekniskt ochinfrastrukturellt i fråga om t.ex. plankorsningar,som kommer att byggas bort.Jag är faktiskt inte kapabel att ge mig in på endiskussion om ATC-systemet och dess tekniskakonstruktion, utan jag får förlita mig på dem somär experter på det området. Jag konstaterar attATC är ett viktigt framsteg när det gäller att ökasäkerheten i järnvägstrafiken. Men här finns ocksåen mänsklig faktor som måste beaktas, och det ärdå i väldigt hög grad fråga om att genom utbildningoch fortbildning se till att människan fungerartillsammans med det tekniska systemet på ett såeffektivt och säkert sätt som möjligt.Anf. 289 ():Herr talman! Det är precis riktigt, GeorgAndersson. visade nämligen attden lokförare som drabbades genom både demänskliga och de tekniska felen och de människorsom drabbades av olyckan var utsatta för vad jagskulle vilja kalla den nya teknikens besvärligheter.Det finns också andra inslag i Sköldingeolyckansom visar att vidareutbildningen är otroligt viktig.Detta hävdar också lokförarna. Just den aktuellelokföraren tillhörde nämligen den grupp som intehade fått den vidareutbildning som skulle ha getthonom den erfarenhet han behövde i det här fallet.Även om vi inte skall diskutera krångliga tekniskadetaljer -- det är svårt, nästan hopplöst, att göra ien frågedebatt -- vore det bra om att man innan man alltför snabbt går vidaremed ATC-systemet bör utvärdera vad som harskett. Det räcker inte enbart med ekonomiskaresurser för detta, utan det handlar om att tillåta atten sådan utvärdering görs. Detta är också vadlokförarna har bett mig framföra till GeorgAndersson.Överläggningen var härmed avslutad.49 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:195 Aktiv flykting- ochimmigrationspolitik m.m.Skatteutskottets betänkande1990/91:SkU39 Överenskommelse med itullfrågorJustitieutskottets betänkande1990/91:JuU34 Psykiskt störda lagöverträdareLagutskottets betänkanden1990/91:LU34 Följdlagstiftning med anledning avden nya summariska processen1990/91:LU35 Sjöfylleri m.m.1990/91:LU36 Prisinformation1990/91:LU37 Den lokalakonsumentverksamhetenSocialutskottets betänkanden1990/91:SoU13 Psykiatrisk tvångsvård m.m.1990/91:SoU16 Rättsmedicinsk verksamhet m.m.Bostadsutskottets betänkande1990/91:BoU15 Bostadsförmedlingen m.m.50 § Kammaren åtskildes kl. 19.08.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.anf. 1,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 26(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 64 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 28 § anf.156 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 43 § anf.265 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.