prot · GE0976 · 1991-03-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:76Tisdagen den 12 marsKl. 14.301 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 6 mars.2 § Svar på fråga 1990/91:404 omförtidspensionärerna och skatteomläggningenAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder som regeringen är beredd att vidtaför att rätta till en enligt honom uppenbar brist i detnya skattesystemet. Det exempel som LennartNilsson tar upp avser effekten efter skattereformenför en person med halv förtidspension.Det tidigare extra avdraget för folkpensionärer hari samband med skattereformen ersatts av ettsärskilt grundavdrag. Enligt huvudregeln uppgårdet särskilda grundavdraget till 1,325 basbelopp förgifta folkpensionärer och till 1,5 basbelopp förensamstående folkpensionärer.Ålderspensionärernas grundförmåner blirhärigenom inte skattebelagda.Det särskilda grundavdraget är begränsat tillfaktisk uppburen folkpension samtpensionstillskott eller motsvarande ATP. Förförtidspensionärer är det särskilda grundavdragetbegränsat till faktisk uppburen folkpension samt52 % av pensionstillskott enligt 2 a § lagen ompensionstillskott. Härigenom får den som har helförtidspension lika stort grundavdrag som enålderspensionär.Skälet till begränsningen till faktisk uppburenpension resp. pensionstillskott är att det särskildagrundavdraget inriktas på att undanta de förmånersom motsvarar ålderspensionärernasgrundförmåner från beskattning. Eftersom detsärskilda grundavdraget inte avtrappas motarbetsinkomster skulle utan en sådan begränsningt.ex. den som har halv förtidspension och samtidigtbetydande arbetsinkomster kunna tillgodogöra sigsärskilt grundavdrag från arbetsinkomsterna.Jag vill också framhålla att reglerna är såkonstruerade att den som har folkpension alltid ärgaranterad minst lika stort grundavdrag som enförvärvsarbetande person. Exempelvis betalar densom uppbär halv förtidspension och inte har någraandra inkomster avsevärt mindre i skatt än endeltidsarbetande icke-pensionär med lika storinkomst.Frågan om utformningen av det särskildagrundavdraget för pensionärer är komplicerad.Detta beror på att en avvägning måste göras mellanflera svårförenliga mål. Genom det särskildagrundavdraget skall ålderspensionärernasgrundförmåner undantas från skatt utan attsamtidigt oskäliga skattelättnader uppstår för demsom har höga pensionsinkomster. Reglerna skallockså uppmuntra pensionärer till förvärvsarbetemen bör inte medföra omotiverade skattelättnaderför pensionärer med arbetsinkomster i förhållandetill förvärvsarbetande icke-pensionärer.Finansdepartementet följer noga effekterna avskattereformen på olika områden, inte minst vadgäller pensionärerna. Effekterna av det särskildagrundavdraget studeras särskilt.Innan denna analys avslutats är jag inte beredd attta ställning till om några justeringar av det särskildagrundavdraget bör göras.Anf. 2 ():Herr talman! Det finns saker och ting här i livetsom man kan förklara, men det finns också sakersom man inte kan försvara. Är man politikerkanske man kan läsa det här svaret utifrån deutgångspunkter man har haft, med andra ord att detär komplicerat med skatter. Jag tillhör dem somanser att skatteomläggningen är viktig, men jagtillhör också dem som inte anser att man kanförsvara uppenbara tokigheter i ett system. Vi harrätt och skyldighet att ordna till sådana saker.Utifrån det exempel jag hade i min fråga, blir maninte mycket klokare av det här svaret. Min frågagällde en person med halv förtidspension som pågrund av prisutveckling och annat fickkompensation med . Av dessa239 kr. gick det mesta åt till skatt -- förutom 7 kr.per månad.Vi har således skapat ett skattesystem som slår pådetta sätt mot en person med halv förtidspensionutan inkomster. Det gäller ofta hemmafruar somhar kämpat med barn, aldrig har kunnat klara ettförvärvsarbete och har kommit upp i ålder, mensom nu har fått förtidspension på grund avsjukdom. De har fått halv förtidspension eftersomde har gjort en viss insats i hemmet. Det är litetsvårt att förklara detta för en människa som harvarit förtidspensionär och aldrig harbetalat skatt, men helt plötsligt på grund av enskatteomläggning -- som jag sade att jag stårbakom -- måste betala skatt. Min fråga gälldedärför vilka åtgärder regeringen är beredd att vidtaför att rätta till bristerna.Jag vill fråga statsrådet om han anser att detta är enbrist i skattesystemet. Vidare vill jag upprepa minfråga om statsrådet är beredd att medverka till atträtta till bristerna för den lilla grupp det handlarom. De flesta människor som har halvförtidspension arbetar, men det finns en grupp somaldrig har haft chans att förvärvsarbeta. Frågangäller därför om statsrådet är beredd att göra något,exempelvis beträffande det särskildagrundavdraget, för just den här gruppen.Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag säga till jag anser att den skattereform som hargenomförts i allt väsentligt är mycket bra och attden innebär stora förbättringar för det storaflertalet skattebetalare i det här landet. De partiersom står bakom skattereformen har all rätt attkänna stolthet över den. Vi har ingen anledning attskämmas för detta, tvärtom.Vid en sådan här stor omläggning kan det dock inteuteslutas att det dyker upp olägenheter och bristersom man inte var medveten om från början mensom uppdagas efter hand. Det kan ibland ske därföratt vår förmåga är begränsad. Det kan också skedärför att det med bästa vilja i världen faktiskt integår att undvika vissa olägenheter eftersom olikaambitioner kommer i konflikt med varandra. Detär sällan man kan hitta enkla lösningar som löseralla problem.I det här fallet finns det en grupp -- jag tror att denär ganska liten -- förtidspensionärer med låginkomst som hamnar i en situation som även jagtycker är beklaglig. Jag vill gärna understryka attdet finns en ambition -- jag tror att den ärgemensam för de båda partier som står bakomskattereformen -- att rätta till dessa olägenheter. Viskall dock ta på oss för att analyseradetta, så att den lösning vi väljer inte kommer attskapa nya problem.Vi vill inte skapa ett invecklat behovsprövat systemsom leder till en mängd krångel ochintegritetsintrång. Vi vill dock inte heller införaskattefavörer, där det i praktiken visar sig att del av skattefavören tillfaller människor medmycket höga inkomster som inte behöver någraytterligare insatser. Vi arbetar vidare med sikte påatt finna en lösning som skall lösa just denna gruppsproblem. Jag har goda förhoppningar om att vi skallkunna göra det och återkomma med ett konkretförslag inom kort.Anf. 4 ():Herr talman! blir det helt plötsligt bättre, ochdet är jag glad för. När det uppstår fel och brister ärdet viktigt för oss som politiker att vi är beredda atterkänna att det ibland kan bli fel och att vi ärberedda att rätta till dem.Jag har talat om de små i samhället. Den härgruppen består framför allt av kvinnor som tyckeratt de inte vill ligga samhället till last, men som i ensituation med en skatteomläggning -- som jagtycker är bra -- upplever att de kommer i kläm. Detär uppenbart en brist, vilket statsrådet här harerkänt. Efter det här sista inlägget utgår jag ifrånatt vi kommer att få ett förslagtill som innebär att man löser situationenför den här gruppen, de små i samhället, som harkommit i kläm på grund av skatteomläggningen.Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan bekräfta detta. Vi har sammaambitioner när det gäller att hitta en lösning påproblemet som tillgodoser de fördelningspolitiskakrav som vi sätter upp och som innebärminsta möjliga krångel. Vi skall helst försöka vidtaåtgärder inom skattesystemets ram. Vi skall också,i den mån det innebär kostnader, hitta enansvarsfull finansiering. Detta är ambitionen. Jagräknar med att vi kan återkomma med förslag inomkort.Anf. 6 ():Herr talman! Jag ber än en gång att få tackastatsrådet för svaret. Det visar trots allt att det finnsmöjligheter att ställa frågor i och fåpositiva svar som kommer att leda till att människorupplever att om det finns fel och brister i samhälletär en socialdemokratisk regering beredd att rättatill dem.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1990/91:449 omåterbetalningen av tvångssparmedlenAnf. 7 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omdet inte bara vore billigt utan också rationellt attlåta slutskattesedeln bli avräkningsnota även fördet tillfälliga sparandet så att återbetalningen avmedlen sker med återbetalningen avöverskjutande preliminärskatt.Regeringen har, som säkert vet,vid regeringssammanträdet beslutat attföreslå att återbetalningen av dettillfälliga sparandet skall tidigareläggas.Regeringen föreslår att sparande skallbetalas tillbaka senast och att 1990års sparande skall betalas tillbaka senast nästa år.Under arbetet med regeringens förslag övervägdesatt återbetala sparande på det sätt somHugo Hegeland anger i sin fråga. Vi valdeemellertid en annan väg. Den överskjutandeskatten har ökat varje år.Den överskjutande skatt som utbetalades idecember uppgick till ca 24 miljarder kronor.Det är av stabiliseringspolitiska skäl inte försvarligtatt ytterligare späda på statens utbetalningar tillhushållen i december 1991.Anf. 8 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för försöket attsvara på min fråga. Men tyvärr kan jag inte godtadet. Jag kan inte anlägga samma optimistiska tonsom gjorde.Argumentet att det av stabiliseringspolitiska skälinte är försvarligt att ytterligare späda på statensutbetalningar till hushållen hållerinte. Alla som vet att de har en del kvar avtvångssparandet som de får ut , kommer atthandla för detta belopp , nämligen påsina kontokort. De enda som tjänar på detta ärnaturligtvis kontokortsföretagen som med sinahöga räntor kommer att debitera dessa människorsom köper på kredit, eftersom de vet att de får utresten av sitt belopp . Detta har ingenstabiliseringspolitisk verkan. Det tror jag inte ettögonblick.Den här extra utbetalningen ökar tvärtom statensutgifter med drygt 100 milj.kr. Det är mycket merapraktiskt att betala tillbaka det när man ändåräknar av skatten . Man gör det för demsom har underskott. Man gör då avräkningen motåterbetalningen av sparandet.Jag kan tyvärr inte godkänna argumentet att detskulle vara stabiliseringspolitiskt motiverat. Det rörsig om 3,5 miljard av totalt 12 miljarder, eller hur?Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! Påståendet att det inte har någonstabiliseringspolitisk effekt vilken tidpunkt manväljer för återbetalning får stå för . Jag är inte beredd att instämma i detta. Jagser en poäng i att man delar upp återbetalningen.Den sedvanliga överskjutande skatten -- vilketutgör den största delen -- kommer . Detkan vara en fördel för hushållen att de även får enslant . Det kan behövas några kronor ävenefter det att julfirandet är avklarat.Dessutom har jag, uppenbarligen till skillnad frånHugo Hegeland, förhoppningen och förvissningenom att en betydande del av dessa pengar ingalundakommer att konsumeras utan placeras i annatsparande. Därför går regeringen också ut mederbjudandet att tillåta extrainsättningar iAllemanssparandet vid den aktuella tidpunkten.Påståendet att återbetalningen skulle kosta 100milj.kr. extra är felaktigt. Det är sant attåterbetalningen i sig kostar knappt 100 milj.kr. Denkostnaden påverkas dock inte av vilken tidpunktman väljer för återbetalningen. Den kostnadenuppstår oavsett när man betalar tillbaka pengarna.Vi har således inte ådragit staten några ökadekostnader.Anf. 10 ():Herr talman! Det är klart att det leder till ökadekostnader. Utbetalningskort skall skickas ut, till enkostnad av . Detta belopp skallmultipliceras med antalet skattebetalare som skallfå utbetalningskort. Denna kostnad hade mansluppit om man hade gjort återbetalningensamtidigt som man betalar tillbaka överskjutandeskatt. Det går inte att förneka detta.Erik har dock en mycket konstigargumentering när det gäller dessa frågor.Statsrådet sade vid presskonferensen attregeringen vill tacka alla de människor som genomsitt sparande har gjort en viktig insats för att i ettbesvärligt läge stabilisera landets ekonomi. Det ärju regeringen som har sparat en del genom att ta utalltför hög skatt och betalar tillbakaöverskjutande skatt. Människorna har inte allsgjort någon insats. De har tyckt illa om detta tvång.Därför har ni nu så bråttom att betala tillbakadetta, vilket i och för sig är bra. Jag förstår intedenna argumentering. Det borde varaskattebetalarna som skall tacka för att de får utpengarna tidigare än vad som var tänkt.Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Jag beklagar att det är mycket somHugo Hegeland inte förstår. Jag får väl försöka läramig att leva med den vissheten.Det tack som jag framförde till svenska folket, tillalla dem som har deltagit i det här sparandet, stårjag för. De har gjort en värdefull insats.Självklart har det framförts kritik mot detta förslag.Många har varit emot det, vilket jag är medvetenom. Denna åtgärd skiljer sig dock inte fråntusentals andra åtgärder som beslutas idemokratisk ordning av riksdag och sominnebär att vi tar ut skatter och avgifter och beslutarom olika utgifter. Dessa beslut fattas på det sätt somvi har valt i ett demokratiskt samhällssystem. Detbetyder inte att alla dessa beslut gillas av samtligamänniskor i detta land. Den ordningen har vi påalla andra områden. Jag kan inte se att det skullevara någon skillnad i det här avseendet.Som jag sade i mitt förra inlägg uppstår ingenmerkostnad. Kostnaden för återbetalning uppstårju oavsett vilken tidpunkt vi väljer.Anf. 12 ():Herr talman! fortsätter här attargumentera på detta egendomliga sätt. Han sägeratt svenska folket har gjort en värdefull insats.Folket har inte gjort någonting. Det är tvärtomstaten som har tagit ut för mycket skatt av svenskafolket och kallar en del av det för tvångssparandeoch betalar tillbaka detta . svenska folket för detta. Det är otroligt.Det är ungefär lika obegåvat som de femmorötterna som statsrådet visade upp vidpresskonferensen och ville locka svenska folketmed. Åsnor lockar man med morötter, särskilt närde är färska och osköljda! känner vältill Bileams åsna. Bileam gjorde tvärtom, hanpiskade på i stället för att locka med en morot. ErikÅsbrink betraktar tydligen hela svenska folket somen samling åsnor som skall lockas med morötter.Jag frågar mig vad det är för en trädgårdsodlare ifinansdepartementet som har sområdgivare inför sådana här konstiga uttalanden.Anf. 13 Statsrådet ():Herr talman! Jag förstår att denna typ avsofistikerade resonemang bara kan åstadkommasav en professor i nationalekonomi. Jag skäms inteett dugg för liknelsen med morötterna. Morötterkan vara ett instrument för att åstadkommaeffekter i det ekonomiska livet. Ett annatinstrument är piskan eller käppen. 14 ():Herr talman! argumentering bliromöjligare och omöjligare. Vi var emottvångssparandet, så det är inte aktuellt för vår deloavsett om man skall locka svenska folket med enmorot eller hota med piskan. För att komma undantvångssparandet och de obehagligheter som det harställt till med går ut och tackarsvenska folket för att man har fått ta pengar. Ni hartvingat er till dessa pengar. Vi kunde inte göranågot. Vi kunde varken välja morot eller piska närdet gäller regeringen. Vi hade tyvärr inte denmöjligheten. Ni bara tog dessa pengar, dettaöverskott av skatter. Det betalas nu tillbaka, ochefter detta tvång säger : Tack skall niha för hjälpen.Anf. 15 Statsrådet ():Herr talman! tillhör ett parti somsedan mycket tillbaka har vant sig av medatt ta någon form av ansvar församhällsutvecklingen och den ekonomiskapolitiken. Det är naturligtvis lätt för er att stå vidsidan om och skälla och göra er lustiga över olikainslag.För regeringens och socialdemokraternas del är viberedda att ta ansvar på samma sätt somvi har gjort tidigare, även om det ibland innefattaråtgärder som inte är särskilt populära. Vi kan nuändå glädja oss åt att vi haråstadkommit en betydande uppgång av hushållenssparande, av det frivilliga sparandet, som medföratt den här typen av insatser inte längre behövs. Viser nu med glädje att sparandet, inte minst som enföljd av skattereformen, är på väg uppåt. Underden tid då partikamrater satt iregeringsställning sjönk hushållssparandet helatiden. På detta liksom på så många andra områdenvar det inte några särskilt lysande resultat ni kundevisa upp när ni fick chansen.Anf. 16 ():Herr talman! säger att regeringentar ansvar och att man är beredd att även ifortsättningen ta ansvar. blir det säkerligeningen fortsättning av detta ansvarstagande, utanmoderaterna tillsammans med åtminstonefolkpartiet kommer att ta över ansvaret. Vi har lagtfram budgetar där vi har täckning för varjebesparing vi föreslår. Skall vi gå in på enbudgetdebatt, kommer vi emellertid in på ett annatämne. Men kvar står i alla fall att medsitt egendomliga utspel gett sig in på en debattstilsom vi inte är vana vid. Jag försökte då hålla sammalåga nivå.Anf. 17 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan försäkra att jag inte tänkergöra några försök att följa i när det gäller debattekniken.Nästa gång ställer en fråga vore detbra om han hade litet bättre underlag i form avkorrekta sakuppgifter och inte sådana felaktighetersom vi nu hört framföras och som jag hoppas HugoHegeland insett verkligen är felaktigheter. Jagtänker på de felaktiga uppgifterna om vad detkostar att administrera återbetalningarna.Anf. 18 ():Herr talman! Den uppgiften vill jag verkligenkontrollera. Jag har faktiskt från skattesakkunnigthåll fått uppgiften att utgiften blir minst 100 milj.kr.Det är nämligen fråga om en extra utbetalning, ochdet skall skrivas ut ett utbetalningskort till varjeskattebetalare som har ett tvångssparande till godo.Den lägsta avgiften för en sådan försändelse är 25kr., och man kommer då upp i dessa 100 milj.kr.Det skall bli utomordentligt intressant att räknanärmare på detta. Även i det avseendet tror jag attErik har fel.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1990/91:458 omsmåföretagens behov av bankkrediterAnf. 19 Statsrådet ():Herr talman! har frågatindustriministern vilka åtgärder han avser att vidtaför att trygga småföretagens behov avbankkrediter. Frågan har överlämnats till mig.Jag delar uppfattning attsmåföretagen utgör en viktig del av svensktnäringsliv. För att långsiktigt garantera tillväxt, fullsysselsättning och välfärd behövs ett expansivt ochvitalt näringsliv. En väl fungerandekapitalförsörjning är härvidlag av stor betydelse.Avregleringen av kreditmarknaden i mitten på1980-talet medförde en mycket kraftigkreditexpansion. Detta var i och för sig något mankunde förvänta, särskilt som det svenskanäringslivet då var inne i en högkonjunktur. Det ärdock klart att utlåningen från vissa kreditinstitutvar alltför vidlyftig. I flera fall blevkreditprövningen eftersatt. Detta får nukreditinstituten betala genom betydandekreditförluster. Vissa banker drabbas dessutom avatt de har finansierat finansbolagens utlåning,tydligen utan att ha haft tillräcklig kunskap omfinansbolagens kreditportföljer.Den ekonomiska utvecklingen inom det svenskanäringslivet har mattats högstpåtagligt. Den svagare konjunkturen harmedverkat till en ökad försiktighet ikreditinstitutens utlåning. Dessutom harkapitaltäckningsreglerna skärpts i enlighet medinternationella överenskommelser, vilket kan hamedfört att vissa kreditinstitut är mer restriktiva isin utlåning.Jag ser med oro på uppgifter som på senare tidkommit fram om bristfälligt fungerandekreditförsörjning för småföretagen. På enavreglerad marknad måste emellertid aktörernasjälva ta ansvar för sina beslut. I det nu aktuellasammanhanget är det kreditinstituten ochlåntagarna som skall hantera den uppkomnasituationen. Skilda branschorganisationer kanmedverka till att bra lösningar kommer till stånd.Såväl regeringen som har initieratdiskussioner mellan de berörda intressenterna. Jagvill dock klart understryka att det inte ärstatsmakternas sak att påverka enskildakreditbeslut. Något statligt ingripande ikreditgivningsverksamheten är därför inte aktuellt.Det förtjänar att påpekas att en mer återhållsamkreditgivning är ett naturligt inslag efter en kraftigkreditexpansion och under denkonjunkturavmattning som vi nu är inne i. Jag ärövertygad om att den nuvarande situationen påkreditmarknaden kommer attnormaliseras. har desvenska räntorna fallit med flera procentenheter,vilket underlättar låntagarnas situation och därmedäven kreditinstitutens.Anf. 20 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetÅsbrink för svaret på min fråga. Vi tycks varaöverens om småföretagens betydelse försysselsättningen och näringslivets förnyelse. Sålångt är svaret bra.Vi tycks också båda två inse det allvarliga i attsmåföretagens kreditmöjligheter försämras,särskilt mot bakgrund av att vi är på väg in i enallvarlig lågkonjunktur.Regeringen har initierat medlingssamtal med deolika parterna. Jag vill då ställa denkompletterande frågan: Vad förväntas dessa samtalleda till och vilken tidsaspekt kan man räkna med?Jag vill också påminna om att påregeringens förslag fattade ett beslut om att dra inpengar från de regionala utvecklingsfonderna.Detta har oroat de olika regionalautvecklingsfonderna samt småföretagen och derasorganisationer. Är regeringen mot bakgrund av vadbankerna nu gjort beredd för det första att omprövabeslutet att dra in pengar från utvecklingsfondernaoch för det andra att utöka kreditramen tillutvecklingsfonderna, så att dessa kan kompenseraatt bankerna inte tar sitt ansvar?Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Som jag sade i mitt svar har båderegeringen och initierat samtal mellan åena sidan banker och kreditinstitut och å andrasidan framför allt småföretagens organisationer.Avsikten har inte varit att regeringen skall gripa insom en tredje part och ha någon överprövande rolli fråga om kreditbeslut. Regeringens avsikt är bådeatt skaffa sig information och att underlättakontakterna mellan de olika intressenterna. Så sentsom i går ägde ett sådant möte rum. I dettarepresenterades regeringen av industriministern.Jag var själv inte med, man jag har hört att det varett positivt möte som kommer att följas avkontakter mellan banker och småföretag utannågon direkt medverkan från statsmakternas sida.Jag tycker att det är positivt att dessa samtal harkommit till stånd. Det kom från båda sidor tilluttryck ett intresse av att försöka hantera dessaproblem på bästa möjliga sätt. Jag vill inte föregripadet arbetet och säga vad det kommer att resultera ieller hur det kommer att ta, men jag tyckeratt det är positivt så här långt.De regionala utvecklingsfonderna faller underindustriministerns ansvarsområde, och jag skallinte gå in i hans ställe. Men jag kan naturligtvis påregeringens vägnar allmänt säga att det inte finnsnågra planer på att ompröva de beslut som här harfattats. Vi skall inte glömma att det i dessa beslutligger en kraftfull satsning på de regionalariskkapitalbolagen, som får betydanderesursförstärkningar. Dessa skall huvudsakligenanvändas för att förstärka småföretagensriskkapital. Jag tycker att detta är en positiv åtgärd,som inte vidtas för att möta en tillfällig kris ikreditgivningen, utan det är en långsiktigtverkande åtgärd som jag tror kommer att få positivbetydelse för näringslivet.Anf. 22 ():Herr talman! Jag begär inte att regeringen skallgöra någon överprövning av bankernaskreditgivning, och detta låg inte heller bakom minfråga. Jag har full förståelse för att regeringen intevill gå in och reglera kreditmarknaden. Denna äravreglerad, och det skall den vara ävenfortsättningsvis.Det är emellertid viktigt att säga attutvecklingsfondernas resurser borde kunnaförstärkas för att balansera bankernas åtstramning.Detta hör visserligen till industriministernsansvarsområde, men eftersom det väl är ifinansdepartementet som man håller taget ompenningpåsen, är det berättigat att ställa den frågantill statsrådet kan man naturligtvis vidta en rad andraåtgärder för att lätta avgifts- och skattetrycket påsmåföretagen. En sänkning av arbetsgivaravgiftenär en fråga som har diskuterats i dessasammanhang. Man kan även se över skattebördani övrigt.Är statsrådet beredd att pröva sådana frågor i dethär perspektivet?Anf.