prot · GE0981 · 1991-03-19 00:00:00 — Den dag våransökan om medlemskap i , sker detta på grundval av ensammanvägd helhetsbedömning och inte pågrundval av det ena eller andra arbetspapperetunder konferensens gång.I sin samlade bedömning kommer givetvisregeringens syn på alla centrala element i enmedlemskapsansökan att ingå, däribland EGssamarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiskaområdet, liksom samarbetet inom de ekonomiska,sociala, arbetsmarknadspolitiska, vetenskapligaoch kulturella områdena.Anf. 46 PER ():Herr talman! Den här frågan kommer ständigtupp. Det är inte så konstigt, eftersom det ständigtkommer nya signaler från EG om att man tänkerutveckla sig i riktning mot en militärpakt ocheftersom den svenska majoritet jufaktiskt har sagt att medlemskapsansökan skall skebara om EG inte blir en militärpakt. Där finns alltsåett klart uttalat förbehåll. har visserligen minstett parti redan börjat springa ifrån det, men såvittjag förstår står regeringen fortfarande på denlinjen, att blir EG en militärpakt skall det inte blinågot svenskt EG-medlemskap.Då är det två frågor som jag tycker att man inte fårriktigt bra svar på. Den ena är bedömningen av vadsom pågår. Är det något fel på den bedömning sominte bara jag utan även väldigt många andra gör,nämligen att stämningarna för att EG skall bli enmilitärpakt stärks inom EG, ,EG-parlamentet och i de olika ?Vilken bedömning gör regeringen? Gör regeringenen annan bedömning, och i så fall varför?Den andra frågan gäller naturligtvis den svenskaansökan. Alla är överens om att det ändå inte kanbli något svenskt medlemskap förrän under andrahalvan av 90-talet. pågår regeringskonferensersom rimligen kommer att klarlägga denna fråga ivarje fall betydligt bättre än . Varför är det såbråttom? Varför talar man om EG-ansökan redan iår, t.o.m. , när frågan ännu inteär klarlagd? Varför kan man inte vänta på att denfråga som själv har sagt är avgörande förom det skall bli EG-ansökan eller inte harutvecklats inom EG och är klarlagd?Varför är det så bråttom med ansökan? Kanansökan inte vänta i varje fall tills det blir ett klartbesked om EG blir en militärpakt eller ej.Anf. 47 Utrikesminister ():Herr talman! Den inställning som har kommit tilluttryck då det gällder svensk neutralitetspolitik ochEG från riksdagsmajoritetens sida gäller ocksåregeringen -- det är en självklarhet. Då det sedangäller bedömningen av vad som håller på att händainom EG kan man grunda sin bedömning på deolika förslag som har kommit från många olika håll.Där finns förslag som går i en annan riktning, därman alltså bestämt motsätter sig ettförsvarspolitiskt samarbete. Situationen är den attför att man skall få ett beslut om någonting annat,t.ex. en försvarsunion, krävs det konsensus, dvs.alla länder skall vara med. Jag kan bara redovisadet mycket bestämda intryck jag har fått vid minasamtal med många utrikesministrar från , nämligen att något sådant beslut intekommer att träffas. Jag tror att den debatt som nupågår inom regeringskonferenserna ganska snartkommer att visa att besluten kommer att gå i denriktningen.Beträffande själva tidpunkten vill jag inte ta uppnågon diskussion , därför att jag tycker att det ärlitet för . Jag menar att man måste avvaktaden debatt som pågår inom konferenserna. Mankan komma i den situationen att man är så passosäker att man vill avvakta konferensernasavslutning innan beslut fattas.Anf. 48 PER ():Herr talman! skall man tolka utrikesministernså att det kommer klarare, t.o.m. klara, beskedfrån EG om vad som kommer att hända.Utrikesministern spår t.o.m. att det skall bli ettklart besked om att EG inte blir en militärpakt. Omutrikesministerns bedömning skulle vara riktig,vilket ju teoretiskt eventuellt skulle kunna bli fallet,varför då inte invänta detta besked? Varför inteklart säga ifrån att regeringen avser att invänta ettbesked på den punkt där har uttalat siginnan man lämnar in en ansökan? Varför inte göradet fullständigt rimliga och elementära att avvaktabesked på den enda punkt där enhälligthar slagit fast att man vill veta hur det blir. För blirdet på ett visst sätt kan inte bli medlem.Varför kan vi inte invänta detta besked?Anf. 49 Utrikesminister ():Herr talman! Jag kan på den frågan bara svara attregeringen inte kommer att fatta något beslutförrän vi på goda grunder är alldeles säkra på vårsak, nämligen att det som kommer fram inomregeringskonferenserna inte kommer att strida motsvensk neutralitetspolitik.Anf. 50 PER ():Herr talman! Det här är möjligen ett steg framåt.Regeringen kommer inte att lämna in en ansökanom svenskt medlemskap, förrän regeringen är pågoda grunder alldeles säker på att ingentingkommer att strida mot svensk neutralitetspolitik.Det innebär bl.a. att man skall vara alldeles säkerpå att EG inte blir en militärunion. Då kan vi i stortsett avsluta EG-debatten i det här landet, för det ärmin absolut fasta övertygelse att det inte kommeratt kunna inlämnas en medlemskapsansökan,definitivt inte . Sanningen är ju den att EG-parlamentet, och minst åtta avde tolv medlemsstaterna vill ha denna militärunion.T.o.m. i finns det stark opinion i denriktningen. säger inte nej, och i Englandhar man börjat ändra på sig. Alla vet att Irlandsneutralitet är av speciell art.Kan utrikesministern utan att avslöja någontingsekretessbelagt tala om vad det finns för EG-landsom skulle kunna utnyttja sin vetorätt för att stoppaen militärpakt?Anf. 51 Utrikesminister ():Herr talman! Det har jag en mycket klaruppfattning om, men den debatten skall jag inte tanu. Jag vill bara upprepa det jag redan har sagt, attdet krävs total enighet för att man skall kunnaändra EGs politik i det avseendet. Någon sådanenighet finns det ingen som helst anledning att troskall uppstå . Men jag vill vara litet säkrare påmin sak, innan jag kopplar ihop det härkonstaterandet med en medlemsansökan.Anf. 52 PER ():Herr talman! Vi som nästan på heltid ägnar oss åtatt följa vad som händer i EG blir mer och meröverens om -- jag är verkligen inte ensam om dennabedömning -- att de fyra länder som har varittveksamma blir allt mindre tveksamma. Det ärfaktiskt ingen som seriöst tror att något av de tremindre länderna skulle använda ett ensamt veto föratt blockera en militärpakt. I sker nu ensnabb utveckling.Då blir slutsatsen av detta att det är somskall blockera en militärpakt. Tänker man sig attSverige skall ansöka om medlemskap och hinna in iEG, medan enhällighetsprincipen, som håller påatt avskaffas, fortfarande finns kvar? Så skallSverige se till med sin blockerande röst att JacquesDelors, och planer på enmilitärpakt inte kommer att förverkligas? Är detdenna fantastiska mullvadsteori som ligger bakomde senaste affischerna om den socialdemokratiskagemenskapen?Anf. 53 Utrikesminister ():Herr talman! Jag är inte beredd att diskuteramullvadsteorier här -- det hör hemma någonannanstans.Anf. 54 PER ():Herr talman! Detta inslag hade naturligtvis ett litetslag av skämtsamhet men också ett stort slag avallvar. Vad jag efterlyser är ändå om Sverigesutrikesminister, som hävdar att han på godagrunder fortfarande inte tror att EG kommer att blien militärpakt, kan ge någon signal om vem inomEG, vilken beslutsinstans, som kan bromsa dennaångvält som rullar i den riktningen och hur det skallgå till. Vilket skall lägga in veto?Anf. 55 Utrikesminister ():Herr talman! har vi alla dekunskaper och fakta som behövs för att göra ennogrann bedömning. Då skall den redovisas för ochdiskuteras i riksdagen.Anf. 56 PER ():Herr talman! Vi kommer kanske inte så vansinnigtmycket längre, men om man skall tautrikesministern på orden -- jag utgår självfalletfrån att vi skall göra det -- så måste det innebära attdet inte finns någon möjlighet att svensk ansökanom medlemskap skall kunna lämnas in någon gångi sommar. Det kan inte finnas någon som helstmöjlighet att man på goda grunder kan vara alldelessäker på att EG inte blir någonmilitärpakt. Det finns ingen chans i världen. Dåtillåter jag mig att tolka resultatet av denna debattsom så att den beramade ansökan ommedlemskap -- om nu dessa ord skall tas på allvar --är skjuten , en god bit in iframtiden.Anf. 57 Utrikesminister ():Herr talman! Det vore en både för långtgående ochför felaktig slutsats.Anf. 58 PER ():Herr talman! Det beklagar jag verkligen, för omslutsatsen är felaktig, måste det bero på att grundenär byggd felaktigt. Grunden är det somutrikesministern har sagt här offentligt införriksdagen. Det vore ytterligt beklagligt omutrikesministern inte slog fast att det krävs att vi pågoda grunder skall vara alldeles säkra på att EGinte blir en militärpakt innan ansökan ommedlemsskap lämnas in och jag drar den endarimliga slutsatsen av detta och det visar sig att jaginte kan dra den slutsatsen. Då måsteutrikesministern ha uttryckt sig för kategoriskt.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1990/91:426 om de mänskligarättigheterna i och FilippinernaAnf. 59 Utrikesminister ():Herr talman! Läget för de mänskliga rättigheternai har gett anledning till oro.Från svensk sida har vi därför vid ett flertal tillfällende funnit anledning attuppmärksamma denna allvarliga situation i arbetetvid FNs kommission för de mänskligarättigheterna.Så skedde också i samband med årets debatt omtortyr och försvinnanden. påtalade då detalarmerande antalet försvinnanden i ochuppmanade till åtgärder för att få ett slut på dennaskrämmande företeelse. Vi sade också att manmåste inleda undersökningar för att utreda dethöga antalet ouppklarade fall bland de försvunna.Svenskt bistånd lämnas för att stödja humanitärtarbete i och för insatser i syfte att värna omde mänskliga rättigheterna. Vad gäller situationen iFilippinerna kan sägas att under de drygt fyra årsom Corazon Aquino varit president i Filippinernahar sex kuppförsök genomförts. Till den labilapolitiska bilden hör också brist på sociala reformeroch brott mot mänskliga rättigheter. Statistik frånofficiella källor och enskilda organisationer tyderpå att läget för mänskliga rättigheter i vissaavseenden -- anmälningar mot militären omförsvinnanden, tortyr och olagligafrihetsberövanden -- har förbättrats.Vid årets möte i med FNs kommission förde mänskliga rättigheterna verkade för attFN granskar läget i ett antal länder, där allvarligabrott mot de mänskliga rättigheterna förekommer.Beträffande är vi medvetna om attöverträdelser mot de mänskliga rättigheterna sker,och i ett svenskt anförande kommenteradesförekomsten av tvångsmässiga försvinnanden ilandet.Anf. 60 ():Herr talman! Jag får tacka utrikesministern försvaret.Ett skäl till att vi från vår sida driver en offensiv närdet gäller mänskliga rättigheter är att vi anser atträtten att organisera sig fackligt, politiskt och iintresseorganisationer i tredje världen är oerhörtviktig för att man skall kunna åstadkomma enrättvis fördelning av den ekonomiska tillväxten ochockså av det bistånd som ges. Enligt vår åsikt visarerfarenheterna att det inte räcker med att man harett flerpartisystem. Inom ramen för ett sådantsystem kan det mycket väl utvecklas ett förtrycksom gör att talet om demokrati blir innehållslöst.Ofta sker också övergreppen vid försök att kommaåt olagligförklarade upprorsrörelser som inte harnågot samband med de rörelser som man gjort sigskyldig till övergrepp mot.Vi menar att ett exempel på de nämndaförhållandena är , där våldet kommer frånsåväl den nationella armén som dödsskvadronernaoch . I den tredjedel avlandet där hälften av befolkningen lever är det förnärvarande undantagstillstånd. Medborgarnasaknar där sina grundlagsfästa rättigheter. Sedan1980 har 18 000 människor dödats vid politiskamord, och mer än 4 000 människor är försvunna.De senaste åren har organisationer för mänskligarättigheter utsatts för attentat. I februari 1990sprängdes bomber utanför lokaler tillhörandeAmnesty, Röda korset och Internationellajuristkommissionen.I reser man t.o.m. frågan om det är såvärst mycket bättre nu än under Marcos-diktaturen.För närvarande bedömer man att detunder har suttit ungefär 12 000politiska fångar i fängelse. Sju advokater harmördats, vilket har lett till att ytterst få advokater törs åta sig fall.Jag hoppas att man lyfter upp frågan omde mänskliga rättigheterna i och Filippinernatill en högre nivå.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på frågorna 1990/91:429 och 469 ombombningarna i och den kurdiskabefolkningenAnf. 61 Utrikesminister ():Herr talman! I sin fråga hänvisar uppgifter som framkommit i turkiskamassmedia om bombangrepp på båda sidor av denturkisk-irakiska gränsen, om bomber fällda iKurdistans turkiska del och om att radio Teherantalar om 20 000 döda i kurdiska områden.Hon frågar mig om även detta ingår i FN-uppdragetatt köra ut ur Kuwait.Lola har även ställt en fråga omkurdernas situation i . Hon frågar mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att skall verkaför att även den kurdiska frågan kommer med iförhandlingarna och att fängslade kurder i kanfå lämna fängelserna.Jag besvarar de två frågorna i ett sammanhang.Jag vill börja med att understryka det osäkra i deuppgifter hänvisar till. Densvenska regeringen har inga bekräftelser på attnågra sådana händelser skulle ha ägt rum.Eld upphör anbefalldes avpresident efter knappt 100 timmars strider.Detta korta markkrig föregicks av fem veckorsintensiv flygbekämpning av strategiska mål i Irak.Det är naturligtvis inte otänkbart att dessastrategiska bombningar även innefattade mål i deområden av som bebos av kurder. Men attavsikten skulle vara att angripa civila mål i områdetär osannolikt.Tvärtom tyder de flesta uppgifter på att de allieradei sina flygbombningar syftade till att undvika attcivilbefolkningen drabbades.Resolution 678 bemyndigar de FN-medlemsstatersom samarbetar med att användaalla nödvändiga medel för att förmå attuppfylla de resolutioner säkerhetsrådet antagit medanledning av invasion av den 2augusti. Resolutionen preciserar inte närmare vadsom menas med denna formulering.Syftet med resolutionen, nämligen att förmå Irakatt lämna , innefattar naturligtvis inte ettangrepp på civila mål i de av kurder befolkadeområdena.Mitt svar på fråga blir således nej.Vad gäller den fråga har ställt kanföljande sägas:Kurderna lever i en mycket utsatt situation igränsområdet mellan fem länder. Vid upprepadetillfällen har världen fått ta del av skakandeskildringar om övergrepp mot den kurdiskaminoriteten. Många kurder har tvingats fly frånsina hem och lever under svåra förhållanden iflyktingläger. I andra fall har tvångsförflyttningarav kurderna skett i stor skala. Rapporter om tortyroch fängslanden av kurder når med jämnamellanrum omvärlden.För exakt dödades tusentalsförsvarslösa kurder i en attack med kemiskastridsmedel mot samhället i Irak.Uppgifterna om detta ohyggliga dåd skakadevärlden och ledde till många protester, också frånsvensk sida.Regeringen fortsätter att med oro följa kurdernassituation i regionen. Detta gäller inte minstkurdernas situation i . Den svenska synen upprepade tillfällen kommit till uttryck i bl.a.FN, samt i bilaterala samtal medregeringsföreträdare från de länder som har storakurdiska minoriteter.FNs kommission för de mänskliga rättigheternabeslöt att tillsätta en särskildrapportör för att granska förhållandena i Irak.Sverige tillhörde förslagsställarna till resolutionen,i vilken särskild oro uttalas för kurdernas situation.För blott några dagar sedan, den 15--, ägdeen stor konferens rum i om kurdernasrättigheter. Arrangörer var den svenska kommitténför kurdernas mänskliga rättigheter.En representant för regeringen, statsrådet , invigningstalade vid konferensen. I sitt talunderströk hon betydelsen av att kurdernasmänskliga rättigheter till fullo respekteras. I taletunderströks särskilt den svåra situationen förkurderna i . Statsrådet redogjorde i sitttal även för de insatser gjort för att lindrakurdernas lidanden. Dit hör bl.a. hjälp till kurdiskaflyktingar.Jag kan försäkra att regeringenkommer att fortsätta att uppmärksamt följa fråganom kurdernas rättigheter. Jag kan väl till detta fogaatt jag för att få mer information om vadsom pågår i området träffar en av de meraframträdande ledarna för kurdernas sak.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaretpå min fråga.Att har opererat med bombplan från basenIncirlik i har inte bara turkiska tidningarförsökt informera om. På flera håll i harman i massmedia kunnat både läsa och höra omdetta. var ett av bombtillfällena. Dåbombades staden i . Anfallet varade ca 20minuter. När planen återvände började de plötsligtbomba ett område i mellan ochCaliskan. Minst 17 bomber fälldes vid detta tillfälle.När det gäller den turkiska sidan rörde det sig omförmodade gerillaställningar tillhörande PKK. Jagkunde också nämna en hel mängd namn på irakiskabyar som har bombats, bl.a. åtta byar som jag harantecknat namnen på. Här har det inte varit frågaom någon precisionsbombning och därför harverkningarna blivit förödande. FN kommerförmodligen att utreda vad som hände under krigetoch då får man väl anta att även USAs och Turkietshandlingar tas med. Läget är ju mycket känsligt justnu. kurder behöver verkligen stöd för attinte kurderna som folkgrupp på nytt blir offrade.Under den senaste helgen har det varitmassdemonstrationer och generalstrejk i Turkiet.Det gäller ju också att välja sida och hjälpa dedemokratiska krafterna i landet. Skall man försökaförstå förtryckarna eller skall man ställa sig på deförtrycktas sida? hörde jag att EG-parlamentet riktat kritik motTurkiet. Har några planer på att i detta lägerikta kritik mot , därför att landet inte följerbestämmelserna om mänskliga rättigheter?Anf. 63 ():Herr talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret.Vi är naturligtvis tacksamma för att är medi diskussioner och inte avvisar de kurdiska ledaresom vill komma hit för samtal. Men jag tycker inteatt det räcker att uppmärksamt avvakta och följafrågan. Just nu finns det enligt min meningmöjligheter att agera verkligt kraftfullt. Min frågagällde på vilket sätt kommer att agera föratt den kurdiska frågan skall komma upp vidförhandlingarna. Den palestinska frågan kommertydligen att tas upp och då är det ju oerhört viktigtatt även den kurdiska tas upp. Det gäller alltså 20--25 miljoner människor som under en mängd år harvarit bortglömda. Detta är ju ingen anledning föratt glömma bort dem även i fortsättningen. ärdet ju ett alldeles unikt tillfälle. Hoppet hos mångahar ju tänts. Det gäller i synnerhet de människorsom sitter i fängelser. Jag kan gå tillbaka till1980 då ett antal faily kurder och andra affärsmänsamlades ihop av , lurades att detskulle bli teaterbesök efter ett möte om denekonomiska situationen i landet, kördes i väg tillgränsen och skjutsades ut ur landet. Människornas nationalitet togsbort. Man kvarhöll ett antal avfamiljemedlemmarna, och har dessasuttit i fängelse runt om i . Därför menar jag attdet är viktigt vi agerar , så att dessa människoroch alla andra som orättfärdigt sitter i SaddamHusseins fängelser kan släppas. Min fråga lyddedärför: Vad gör för att den kurdiska fråganskall komma upp vid förhandlingarna?Anf. 64 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill på de här frågorna bara svara,att om man vill åstadkomma -- och det måste FNvilja -- bestående fred och stabilitet i ,kan man inte lyckas utan att också den kurdiskafrågan tas upp.Anf. 65 ():Herr talman! Det låter mycket positivt om Sverigekommer att arbeta på det sättet.Jag skulle vilja passa på och fråga beträffandeTurkiet. Den ansats som gjorde iEuroparådet för att kritisera kom ju av sig,då och vissa andra länder svalde det betesom så försåtligt lade ut. Har gjortnågon utvärdering och avser att på någotsätt kritisera för brotten mot mänskligarättigheter?Anf. 66 ():Herr talman! Det känns bra om utrikesministerSten tror att FN nu är berett att se tillatt även den kurdiska frågan kommer upp.Anledningen till att jag ställde min fråga är den attjag tycker att det har blivit så otroligt tyst. Bush-regimen säger ingenting och knappast några andraheller. Innan eld upphör var aktuellt nämndesemellertid saken. Men efteråt när det finns enchans har jag inte kunnat se att någon haruppmärksammat saken. Har utrikesministernmöjlighet att tala om varför han är så optimistisk?Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1990/91:450 omneutralitetspolitiken och uppgifterna om svensksignalspaning mot SovjetAnf. 67 Utrikesminister ():Herr talman! hänvisar i en fråga tillmig till uppgifter av en FRA-anställd om svensksignalspaning mot och svensktunderrättelsesamarbete med . mig om detta -- förutsatt att uppgifterna ärriktiga -- står i överensstämmelse med den officiellasvenska neutralitetspolitiken.Det är ingen hemlighet att liksom andraländer bedriver signalspaning för att kartläggamilitär verksamhet i vårt närområde. Det voreoansvarigt att inte göra det. Det är en helt legitimaktivitet.Signalspaning från flygplan eller fartyg fårnaturligtvis inte innebära kränkningar av andrastaters territorium.1974 års underrättelseutredning underströk i sittbetänkande den stora betydelsen av denverksamhet som bedrivs av FRA. Regeringendelade den bedömningen. Det gjorde ocksåriksdagen, när den antog propositionen om denmilitära underrättelsetjänsten (prop. 1975/76:189)och därmed lade fast riktlinjerna för denna.Samma bedömning gäller . De tekniskamöjligheterna att inhämta militära underrättelserhar naturligtvis förbättrats mycket under de senaste15 åren. Men för ett alliansfritt land medbegränsade resurser till sitt förfogande spelarsignalspaningen alltjämt en mycket viktig roll. Vihar ju t.ex. inte stormakternas möjligheter attbedriva satellitspaning.Det är inte heller någon hemlighet att svenskamyndigheter bedriver samarbete med utländskaunderrättelseorganisationer. som regeringen ochriksdagen menade att samarbete med utländskaunderrättelseorganisationer är nödvändigt och tillnytta för . Inte heller den bedömningen harförändrats.För det här utbytet finns det strikta riktlinjer.Självfallet skall det vara till nytta för det svenskaförsvaret. Svensk signalspaning och svenskunderrättelseverksamhet över huvud taget styrs avsvenska behov. Vi utför inte beställningsuppdrag åtandra länder.Regeringen -- och då närmast försvarsministern --har det yttersta ansvaret för den militäraunderrättelsetjänsten. Det är överbefälhavarensom leder verksamheten. ÖB och chefen för regeringen informerad om inriktningen avunderrättelsetjänsten och arbetets bedrivande istort.Försvarets underrättelsenämnd, som ärparlamentariskt sammansatt, följer ochkontrollerar den militära underrättelsetjänsten.Genom nämnden förstärks insynen i och kontrollenav verksamheten.Vår neutralitetspolitik stöds och måste stödjas avett starkt och allsidigt sammansatt totalförsvar.Inom totalförsvaret är underrättelseverksamhetenav största betydelse. Att i ett allvarligt krisläge fåförvarning om militär verksamhet i närområdet ärnaturligtvis av särskild vikt för ett land med småstående styrkor.Signalspaning mot militär verksamhet i vårtnärområde är inte bara förenligt med vårneutralitetspolitik. Det är nödvändigt för att tryggavår säkerhet. Som ett alliansfritt land måste visjälva kunna bilda oss bästa möjliga uppfattning omvad som händer militärt i vår omgivning.Utbyte av underrättelser med andra staterförbättrar vår beredskap inför kriser, som kanblossa upp. Detta utbyte -- inom de strikta riktlinjersom dragits upp av och med den kontrollsom finns -- ligger väl i linje med vårneutralitetspolitik.Signalspaningen och det strikt reglerade utbytet avunderrättelser ökar våra utsikter att förbli neutralai händelse av krig i vår närhet. Så är det , ochså var det i högsta grad under det . Dåfanns ju en uppenbar risk för ett krig mellanmilitärblocken i , som skulle kunnadras in i.Anf. 68 ():Herr talman! Jag tackar utrikesminister för svaret och avslöjar väl ingenhemlighet om jag säger att jag inte är överraskadöver svaret. Det har ju givits offentlighet åt det helaunder de dagar som förflutit sedan jag ställdefrågan.I min fråga ligger det egentligen två frågor: delshändelserna 1952, dels utbytet av uppgifter med idetta fall .