prot · GF0927 · 1991-11-19 00:00:00 — Detta hänger delvis samman med attmånga länder, inte minst i tredje världen, ärberoende av vapenimport för sin nationellasäkerhet. I FNs första utskott antogs nu den 15november med stor majoritet en resolution sominnebär beslut om att upprätta ett FN-registeravseende internationell handel med konventionellavapen. var jämte ett trettiotal ländermedförslagsställare till denna resolution, som inomnågra veckor förväntas komma att antas igeneralförsamlingen.För svensk del har vi som bekant intagit enrestriktiv vapenexportpolitik. Den innebär ettgenerellt exportförbud men med möjlighet förregeringen att ge dispens. Redovisning av densvenska vapenexporten sker öppet i de årligaredogörelser, som ges tillriksdagen.Jag vill nämna att regeringens redovisning för densvenska krigsmaterielexporten för i engelsköversättning har överlämnats till övrigamedlemsstater i FN som ett led i vår strävan efteren ökad öppenhet.Enligt SIPRIs statistik minskade deninternationella handeln med tyngre konventionellavapen med inte under år 1990.Sveriges andel av den totala exporten av sådanavapen i världen uppgick till . Värdetav den svenska krigsmaterielexporten var år 1990ca . Detta motsvarade knappt1 % av den totala svenska varuexporten samma år.Regeringen avser att tillriksdagen lämna en redogörelse förkrigsmaterielexporten under innevarande år. Attdöma av de utförseltillstånd som har meddelatskommer värdet av exporten att liggaungefär på samma nivå som , vilket dåinnebar en väsentlig nedgång jämfört med åretinnan.Herr talman! Som framgår av de redovisadesiffrorna och mot bakgrund bl.a. av de nämndaansträngningarna för att öka öppenheten om deninternationella vapenhandeln är berett attpåta sig alla de förpliktelser som kan komma attfölja av FNs fortsatta arbete rörande deninternationella handeln med konventionella vapen.Vad beträffar den svenskakrigsmaterielexportpolitiken vill jag framhålla attarbetet fortgår inom med enkommande proposition om nykrigsmateriellagstiftning. Detta torde resultera i ettförslag till under innevarande riksdagsår.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på frågan, somjag dock inte tycker är något svar på frågan. Det ärsnarare en redogörelse för läget i världen i vadgäller konventionella vapen och icke-spridning.Min fråga gäller vad den ärberedd att göra med den svenskavapenexportpolitiken. Skall det uttalande somMargaretha gjorde i FNsgeneralförsamling skall leda till att regeringen ilagförslag eller på annat sätt medverkar till enminskad svensk vapenexport? Jag ställer återigenden frågan till ministern.Sverige är en av de största vapenexportörerna ivärlden. Enligt är vi bland de tio största.Sverige har självfallet ett ansvar som en storvapenexportör att driva frågan om minskad exportav vapen internationellt men att också att agerasjälvt. Jag skall ta några exempel på länder ditSverige har exporterat vapen och där det harförekommit konflikter. Det gäller ochPakistan. 200 har dödats . Det gäller ocksåIndonesien. Vi har i och för sig inte exporterat tillIndonesien , men det förekommer idessa dagar brott mot mänskliga rättigheter.Kommer den nya regeringen att stoppa framtidaexport till , som har visat sig vara en statsom förtrycker befolkningen på ? Detfinns flera andra exempel. vapen vidare som har importerats frånSverige.Vad kommer att göra mera praktisktförutom att stödja FN-förslaget om ett register?Kommer vi att stödja det förslag som harlagt fram om att det här skall tas upp i ESK-processen? Finns det funderingar om att man i dennya lagen om krigsmateriel skall görabestämmelserna ännu mer restriktiva? Harregeringen några idéer om hur utrikesministernsuttalande skall förverkligas i praktiken?Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! När utrikesministern talade om attdet kan bli ett märkesår syftade hon inte minst pådet förhållandet att det finns en helt annanmedvetenhet om behovet av att minska handelnmed konventionella vapen . Det främstauttrycket för detta är just att handeln minskar. Detär det mest uppmuntrande.När det gäller de förpliktelser som kan aktualiserasi det korta perspektivet kan de komma som ettresultat just av resolutionen i FN om ett särskiltvapenregister. Trots att vi har visat en mycket storöppenhet med internationella mått mätt när detgäller redovisning av vår krigsmaterielexport ochkrigsmaterielhandel, kan det innebära attytterligare en del kompletterande uppgifter skalllämnas rörande vår vapenexport. Om jag harförstått resolutionen rätt -- de praktiskaanvisningarna är inte utarbetade i detalj -- kommeräven redovisningen av importen att förändras.Kent tog upp den framtidakrigsmaterielexportlagstiftningen. Vi arbetar frånfall till fall med utgångspunkt från de riktlinjer somriksdagen har lagt fast tidigare. Inga förändringarhar gjorts i detta. En nykrigsmaterialexportproposition kommer till våren.Jag vill inte föregripa resultatet av de övervägandensom regeringen kan göra på den punkten.Anf. 80 ():Herr talman! Visst är det glädjande attförsäljningen av vapen i världen minskar. Det ärmycket glädjande. Men den fråga jag ställde gällerhuruvida som har haft enpådrivande roll även under den nya regeringen ärberedd att ta inititiativ både nationellt ochinternationellt. Det jag har hört gäller att vistöttar förslaget om ett FN-register. Jag skulle viljaveta om regeringen är beredd att ta några inhemskainitiativ.De förarbeten och utredningar som gäller denlagstiftning som regeringen nu jobbar med pekarsnarare på att vi underlättar exporten av vapengenom vapenteknologisamarbete med Frankrikeoch andra, just för att skydda vår egen industri. Detfinns en risk för att kommer att stå för enstörre del av vapenexporten sammantaget.Avslutningsvis vill jag fråga: Skall jag tolka dettasom att regeringen inte har några idéer ellerfunderingar om hur man på nationell basis skallminska svensk vapenexport?Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller det internationellasamarbetet har , precis som sades, aktivtstött och medverkat i arbetet med den FN-resolution som har utfärdats. Vi kommer att stödjaalla realistiska alternativ för att gå vidare på denvägen.När det gäller den nationella sidan konstaterar jagatt det finns bred partipolitisk enighet om att viskall ha en krigsmaterielindustri, och för att kunnaupprätthålla den är det nödvändigt med en vissexport. De riktlinjerna är vi eniga om. Jag menaratt det är en styrka. När vi arbetar vidare med dessafrågor är vår avsikt att söka en så bred partipolitiskuppslutning som möjligt också om de framtidariktlinjerna, som kommer att föreslås ipropositionen om krigsmaterielexport. En godgrundval finns i den parlamentariska utredningendär vi har en bred partipolitisk enighet omkrigsmaterielexportpolitiken. Den skall vi slå vaktom.Anf. 82 ():Herr talman! Det har ett egenvärde att det finns enbred politisk enighet eller majoritet för den politiksom skall föras när det gäller vapenexporten. Menmed den nuvarande vapenexportlagstiftningen gesregeringen stora möjligheter till tolkningar ochbeviljande av dispenser för vapenexport. Ettexempel är just . Exporten har nuupphört, men säkerligen kommer en ny begäranom att få exportera till . Ett led iminskandet av svensk vapenexport och också ivärnandet om mänskliga rättigheter är att den nyaregeringen säger nej till sådana licenser. Det är enfråga till , om det är den nyaregeringens avsikt att vara restriktiv på denpunkten och säga nej.Sverige har ett ansvar internationellt att varaföregångare även på detta område och på olika sättta politiska initiativ och inte bara vänta på att deninternationella vapenexporten sjunker. Det är detjag har efterlyst. Det gäller att på politisk vägminska den svenska vapenexporten och givetvisockså att driva förslag internationellt, som kanminska den internationella vapenexporten.Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan mycket kort svara på dessatvå frågor. Vi avser att tillämpa den politik som hartillämpats . Blir politiken omprövad i olikadelar, kommer vi att söka bredaste möjligapartipolitiska enighet.När det gäller den andra frågan kan jag försäkra attvi kommer att vara aktiva. Vi var mycket aktivaunder arbetet med enresolution i FN. Även andra initiativ kommer attsökas.Anf. 84 ():Herr talman! Vad jag förstår av ministern finns detnågot slags ambition att vi skall hålla nerevapenexporten och medverka till att så skerinternationellt. Men de signaler som kommer frånalla bedömare och experter som har suttit med iutredningar om den nya lagstiftningen omkrigsmateriel är att vi måste liberaliseravåra regler och ge större möjligheter tillvapenexport, för att skydda vår inhemskavapenindustri. Där skickar man från den svenskaregeringens sida ut två olika signaler: å ena sidanskall vapenexporten minska, och å andra sidan skallman underlätta för vapenteknologisamarbete ochexport av vapen. Jag måste fråga om regeringen ochminister tänker sig att den nyalagstiftningen skall vara restriktivare.Anf.85 Statsrådet ():Herr talman! Som jag sade vill jag inte föregriparesultatet av det arbete som pågår medpropositionen om krigsmaterielexport, inte minstdärför att vi strävar efter bredaste möjliga enighetkring dessa frågor.Det är ingenting fult med vapenexport. Det finnsen bred enighet om att , för att kunnaupprätthålla sin egen säkerhet, behöver en visskrigsmaterielexport. Det är endast om man är heltemot varje militärt försvar som man lätt kan sägasig att vi skall avskaffa varje form avkrigsmaterielexport. Annars är det ett besvärligtavvägningsproblem. Det är ett avvägningsproblemsom vi vill diskutera med alla som det berör.Anf. 86 ():Herr talman! Jag reagerade på ministernsuttalande om att det inte är något märkligt medvapenexport. Det finns ett antal exempel på attsvensk vapenexport faktiskt har varit en viktigingrediens i konflikter. Ta som ett braexempel. Det gäller också --, ettexempel som är aktuellt . Någon stolthet översvensk vapenexport tycker jag knappast att mankan uttrycka här i kammaren.Det jag frågade var: Finns det ambitioner frånregeringen att minska den svenska vapenexporten?Margaretha har sagt i FN att vi skallminska vapenexporten. arbetarregeringen med lagförslag som antagligen innebäratt man skickar en helt annan signal. Jag tycker attdet är en inkonsekvent hållning. Det gagnarknappast vår trovärdighet internationellt om vi åena sidan driver krav på minskad vapenexport ochpå FN-register osv., och å andra sidan nationelltförbereder en annan linje som leder tillökad vapenexport och vapenteknologisamarbete.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:133 om handeln medJugoslavienAnf. 87 Statsrådet ():Herr talman! har frågatutrikesministern vilka åtgärder regeringen avservidta för att underlätta ekonomiska utbytemed de jugoslaviska republiker som försökermedverka till en fredlig lösning och i synnerhetSlovenien. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på frågan.I korthet innebär regeringens beslut omekonomiska åtgärder mot att gällandebilaterala handels- och samarbetsavtal sägs upp.Beslutet innebär vidare att fr.o.m. den13 strukits från listan över de ländersom har särskild tullfrihet för varor enligtförordningen (1987:1285) om tullfrihet för varorfrån utvecklingsländerna (s.k. GSP-förmåner).Därutöver har den 14 november 1991beslutat att suspendera de olika delarna av detmultilaterala samarbetet med . Dettagäller bl.a. samarbetet inom ramen för den s.k.Bergendeklarationen och tidigare gjordautfästelser om finansiering av enindustrialiseringsfond.I samband med informationen om regeringens nyssredovisade ekonomiska åtgärder har jag ävenmeddelat att regeringen är beredd, att i ljuset avden fortsatta utvecklingen, överväga särskildaåtgärder till förmån för parter som aktivtmedverkar i arbetet med att finna en fredlig ochallomfattande lösning på konflikten. EG-ländernahar gjort ett liknande uttalande. Det är för dageninte möjligt att säga exakt vilka åtgärder som härkan bli aktuella, men regeringen följer närautvecklingen och står även i kontakt med såvälövriga EFTA-länder som med isträvan att uppträda på ett samordnat sätt.Anf. 88 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetDinkelspiel för svaret på frågan. Det är en tragiskutveckling som har gjort dessa åtgärdernödvändiga. Jag har haft tillfälle att tidigare i dagdiskutera detta med utrikesministern.Åtgärderna i sig skapar också problem. De ärnödvändiga, som ett försök bland många att tvingaparterna till förhandlingsbordet. Man får dåacceptera att de kan skapa en del svårigheter. Mende slår litet blint. De slår mot parter som egentligeninte är inblandade i konflikten. Det mestuppenbara exemplet på det är Slovenien.Slovenien fungerar i allt väsentligt som ensjälvständig stat. har egnagränskontroller, inga främmande trupper på sittterritorium, sköter sin egen utrikeshandel osv. MenSlovenien är utsatt för ekonomiska åtgärder frånSverige och västvärlden i övrigt utan att egentligenha gjort någonting som föranleder detta eller harvarit inblandat i någonting sådant.Jag tror att det är viktigt att de överväganden somstatsrådet talar om i sitt svar sker med vissskyndsamhet. Det är angeläget att ett normaltekonomiskt utbyte åtminstone med kankomma till stånd så fort som möjligt. Jag tror säkertockså att den slovenska delegation på hög nivå somvar här framförde precis desynpunkterna till statsrådet . 89 Statsrådet ():Herr talman! Jag avslöjar ingen större hemlighetom jag bekräftar precis vad säger.Det är en alldeles naturlig reaktion från Slovenienssida.Situationen kan inte tecknas helt i svart och vitt, såatt man kan säga vem som är buse och vem som ärängel. Det är klart att bilden är mångfasetterad.Det är just det som speglas i regeringens uttalandeatt man skall se över dessa åtgärder och eventuelltgradera dem framöver.Jag delar uppfattning att vi, ocksåi ljuset av utvecklingen i , så snart sommöjligt skall utvärdera åtgärderna och se om detfinns anledning att tillämpa dem selektivt i någotavseende eller på annat sätt selektera deekonomiska åtgärder som vidtas.Anf. 90 ():Herr talman! Det är klart att situationen ärkomplicerad. Framför allt är det komplicerat närman skall göra en bedömning av roll. Viupplever väl i allmänhet situationen så att det ärSerbien som står för mycket av aggressiviteten ochKroatien är i viss mån den angripna parten.Samtidigt finns det uppenbarligen mycket att sägaom båda parternas ageranden. Men när mandiskuterar tycker jag uppriktigt sagt inteatt det är fullt så komplicerat.Slovenien är inte inblandat i kriget över huvudtaget. Därför borde det inte kräva så utförligaöverväganden från regeringen innan man kankomma fram till att man åtminstone bör försökavidta åtgärder för att inte onödigtvis skalldrabbas. Jag hoppas alltså att regeringennågorlunda snabbt kan komma till slutsatser, i varjefall på den punkten.Anf. 91 Statsrådet ():Herr talman! Jag noterar vad säger.Det finns ingen grundläggande skillnad ibedömning här.När man ser på t.ex. GSP-förmånerna, dvs. fråganom tullfrihet, är det rent tekniskt ganskakomplicerat att göra en åtskillnad. Vi skallöverväga de olika åtgärder som hartagit upp.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:147 om skolansansvarAnf. 92 (m):Herr talman! har frågat mig vadregeringen tänker göra för att ge skolans personalde kunskaper som behövs för att bemöta lögner ochmissuppfattningar om svensk flyktingmottagning.Redan i skollagen klargörs att all personal i skolanhar ansvaret för att främja aktningen för varjemänniskas egenvärde. Härtill kommer attriksdagen 1985 uttalat att undervisningen skallpräglas av ett interkulturellt synsätt. Jag förutsätteratt , som har ansvaret för att vidtaåtgärder för att utveckla skolan i den riktningriksdag och regering anger, följer utvecklingensärskilt noga.Detta är styrdokumenten, dvs. ramarna och målen.Medlen är här den fortbildning som staten gerresurser till och kommunerna har ansvaret för attgenomföra. De frågor vi nu talar om har fått storuppmärksamhet bl.a. i massmedierna och i olikamanifestationer mot främlingsfientlighet. Jag utgårdärför från att man i kommunerna kommer att geinsatser av det slag efterlyser högprioritet.Samtidigt måste enligt min uppfattning arbetet iskolan vara tålmodigt med syfte att på längre siktöka toleransen och påverka normer och attityder.Risken är annars stor att åtgärder på detta områdeblir ytliga och fragmentariska. Här kommer skolansläroplaner in. Själv sade jag i ett annatfrågesvar att regeringsförklaringens ord ommänniskolivets okränkbarhet och den personligaintegriteten måste komma till uttryck i tydligareläroplaner för skolan än vi har i dag.Anf. 93 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagkommer själv från en liten ort i Norduppland, därvi har haft tre flyktingförläggningar. har vi två,förutom kommunmottagning. Det är nytt från 1985att flyktingarna finns ute i små kommuner. Tvåskolor har bränts ned. En hel del andra incidenterhar förekommit, att skolbarn har kastat sten motflyktingar osv.Jag tog själv initiativ och gjorde besök ihögstadieskolan i går. Jag hade åtta lektionstimmarmed åttor och nior. Jag kan utifrån det tala om attvad skolan och lärarna nu vill ha är faktakunskaper.Skolverket skulle vara den myndighet som haransvaret för att ta fram faktamaterial anpassade förbarn i olika åldrar. De vill faktiskt veta hur mångaflyktingar vi tar emot, vilka som får stanna, varfördet är olika för flyktingar från olika länder, hur deinternationella lagarna ser ut osv. Jag är ocksåmedveten om att nästa nyckelgrupp kanske ärrektorerna, som bör ta initiativ till studiedagar förstför personal och sedan för barnen.Just nu är det mycket angeläget att det kommerfram material som är lämpligt att använda ute iskolan, rent faktamaterial.Anf. 94 (m):Herr talman! Jag är mycket väl medveten om det.Vi har decentraliserat ansvaret på detta område.Det finns ett behov av information, och det finnsmycket material.Vi har en relativt ny bok som heter ochetniska konflikter -- vad kan skolan göra?, som SÖhar gett ut. Den är mycket braoch utgår från ett projekt där över 100 skolor hararbetat på olika sätt. Där finns bra beskrivningar,idéer, tankar och fakta för lärarna.Invandrarverket har arbetatmed att ta fram servicematerial till skolorna. Detfinns egentligen hur mycket som helst. TidningenBamse är ett material för lågstadiet. Det finnskortfattade faktablad. Ett heter Överlagda lögner.Det är kort och belyser argument i den typen avflygblad som de flesta av oss har fått ,där det står att invandrare får hur mycket bidragsom helst och allt vad det nu är. Här bemöts dentypen av påståenden punkt för punkt mycketsakligt.Det finns mycket material, både fråninvandrarverket och SÖ. Jag tror att det nu handlarom att få dem som arbetar i skolan att ta tag i dennainformation, att få dem informerade om var mansöker information och att faktiskt använda den. Jagtror att vi vuxna i vet en mängd saker somborde sägas och göras mot främlingsfientlighet ochintolerans. Problemet är att vi vet allt detta, men vigör för litet. Därför tycker jag att det ärutomordentligt att somriksdagsledamot har varit ute i en skola. Det är detpraktiska arbetet och föredömena som till slut kange resultat. Målen och riktlinjerna finns, liksominformationen. Det gäller bara att använda den.Anf. 95 ():Herr talman! Jag kontaktade invandrarverket ochhade med mig material. Jag såg till att alla skolor imin kommun har kataloger över det material somfinns. Men det var helt klart att de på skolorna intehade en aning om att det fanns så här mycketmaterial. Då måste man på centralt håll se till attmaterialet kommer ut eller att kunskapen ommaterialet kommer ut.De rasistiska organisationerna försitter intetillfället att få ut sitt s.k. faktamaterial. Så fort dethar varit en incident med svenskar och flyktingar påen ort, ser de till att dela ut flygblad i just detområdet. På det sättet förstärker man angreppenjust mot flyktingar.Anf. 96 (m):Herr talman! Jag skall göra vad jag kan för att setill att informationen om var man kan få materialetkommer ut ordentligt till våra skolor. Kanske hardenna debatt kunnat bidra en del till denmarknadsföringen.Anf. 97 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till kl.18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.20 § Svar på fråga 1991/92: 142 omkatastrofhjälp till de irakiska kurdernaAnf. 98 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att anslå katastrofhjälp till de irakiskakurderna.Sverige har gett ett aktivt stöd till FN-programmetför humanitära insatser i och den närligganderegionen. uppgår det svenska bidragettill ca 60 milj.kr. Regeringen har därutöver bidragittill det humanitära hjälparbete som Röda korsetoch Rädda barnen bedriver i . En summa om10 milj.kr. har också lämnats somfinansieringsbidrag till de 470 FN-vakter somstationerats över hela Irak.FN-programmet har enligt FNs egen rapport frånoktober varit effektivt. Således har de olika FN-organen tillsammans med enskilda organisationerfått alla flyktingar i och att återvändatill . Dessutom har man försett två miljonerflyktingar och återvändande samt miljontals andrasårbara grupper i med basförnödenheter. Menäven om programmet har varit effektivt återstårstora hjälpbehov. Detta förhållande har ocksåerkänts av FN genom resolution 706 den 15 augustii år. avvaktar nu FNs godkännande avresolutionen. Jag kan lova attSverige kommer att medverka på bästa sätt i FN-arbetet och i de betydande arbetsuppgifter somåterstår i . Skulle FN-beslutet låta vänta på sigär jag beredd att föreslå SIDA att katastrofmedelgenom hjälporganisationer som Röda korset m.fl.ges hög prioritet.Anf. 99 ():Herr talman! Jag tackar biståndsministern försvaret. , bostäder och kylan är de starkastehoten mot kurderna i just . Det finnsmiljontals minor runt vattenkällor och byar samt igränsområden, framför allt mot men även motTurkiet. FN har lovat att man skall få hjälp medminröjning, men ingenting har ännu gjorts, ochmånga människor skadas av minorna.FNs vinterprojekt för området innebär att 45 000bostäder skall byggas. De får vara 6,5x4,0 meteroch skall i regel bebos av sju personer.Människorna skall bygga dem själva. De fårtakbjälkar, korrugerad plåt, fönster, dörrar,dörrkarmar och spik. Väggmaterialet måste deförsöka att skaffa själva, och då måste de ocksåköpa cement. De får inte kaminer utan måste köpasådana.En kamin kostar . De som kommerför att sälja exempelvis cement och kaminer ärframför allt från men även från . Degodkänner bara dollar, en valuta som de drabbademänniskorna inte har, och de har inte heller desummor som krävs.En annan hjälporganisation bygger 15 000 hus iområdet. Det finns dock mellan en och en halv ochtvå miljoner människor som saknar tak överhuvudet just . De planerade insatserna täcker20 % av behovet. Om inte människorna får hjälp,först och främst med minröjning, så att de kanbörja odla grönsaker när våren kommer, och sedanmed att få tak över huvudet, kommer hundratalsmänniskor att dö i området . Det ärvinter , och det är mycket kallt.Anf. 100 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det är utomordentligtbra att har lyft fram den här frågan.Vi är helt och rörande överens om att alla tänkbarainsatser skall göras för att hjälpa ett folk som harlidit och lider på ett så ohyggligt sätt. Som jag redansagt håller vi en hög beredskap påkatastrofområdet, och om det blir ett beslut i FNhar vi möjlighet att omgående bidra med finansielltstöd.Vi följer alltså utvecklingen i och dennärliggande regionen mycket noga. Härvidlag ärrapporteringen från Röda korset och även FNliksom det arbete som bedrivs där något som ärmycket viktigt för oss.Herr talman! Jag skulle också vilja säga att vi hargjort vissa direkt riktade insatser för just Irak-kurderna, exempelvis via PMU, som iår fick ett statligt bidrag på drygt 1 milj.kr. Men jag vill betona att vi harberedskap för att göra mer.Anf. 101 ():Herr talman! Det låter bra.