prot · GE0957 · 1991-02-06 00:00:00 — Det är självklart att det är så, men detutesluter inte att jag ändå kräver att få svar på defrågor jag har ställt.Jag har försökt att koncentrera mig kring justkvinnornas situation. Det är så attkvinnorna ramlar utanför debatten.Kvinnofrågorna får inte alltid den belysning debehöver. Det gör väl också att vi oftare hamnar i detläge där vi nu är, i ett sämre läge både påarbetsmarknaden och i andra situationer.Jag är glad över -- jag vet inte om det var ett löfteeller om det var något annat -- att de som har behovav kortare arbetstid skall kunna få det. Det innebäralltså att ministern är positiv inom vården, för där behövs det.Kirunaprojektet har ju klart visat att detta har fåttpositiva effekter. Jag tror att detta är någonting somär oerhört viktigt för kvinnorna och förvårdsektorn. Det kommer att behövas mycketarbetskraft inom vårdsektorn även framgent. Detgäller att behålla den duktiga och välutbildadepersonal som vi har. De anställda får inte slitas utoch hamna i långa sjukskrivningsperioder, så att deinte kan vara med i arbetet.När det sedan gäller detta med utbildning ochkompetensutveckling är detta naturligtvis mycketviktigt. Vi har alldeles för många människor i vårtsamhälle som har en låg utbildning och somdärför inte kan hävda sig på arbetsmarknaden. Vitalar nu om solidariska villkor och solidaritet.Innebär det att grupper som inte omfattas avA-kassa kan få möjlighet till AMS-utbildning ellerannan utbildning på lika villkor? Jag vet ju att t.ex.timanställda kvinnor inom vården som helt harramlat utanför och inte har någon trygghet ,ofta har arbetat på många olika institutioner ochgått runt på olika ställen. Därmed har de inteknutits till någon fackförening. Men de har trots allthaft en inkomst och kanske betalat skatt undermånga år. När de kommer i det läget att de inte harnågot arbete längre och skulle behöva enutbildning, har de helt enkelt inte råd att gå där,eftersom de inte får någon ersättning. Det tyckerjag är osolidariskt. De har ju faktiskt gjort enmycket stor arbetsinsats.Sedan tror jag att detta med lönebidragsanställdahar många olika vinklingar. Det hade varitintressant att se den här utredningen innan det komen förändring på det här området.Anf. 97 () replik:Herr talman! Jag vill också beröra detta medgeografisk rörlighet. Det står faktiskt på rätt mångaställen i årets budget. Jag gör det här inlägget iförebyggande syfte.Bland kommuner, som oftast ärfungerande lokala arbetsmarknader, är det ungefär150 kommuner som ligger rätt illa till. De har under60-talet och framåt förlorat en stor andel av sinaungdomar. Andelen pensionärer är i en del av dessakommuner upp till . Iinflyttningskommunerna däremot är andelenpensionärer kanske . Den härutvecklingen kan inte fortsätta hur länge som helst,eftersom livet inte är evigt. Det blir i de drabbadekommunerna ett för glest och för dåligtserviceunderlag.När jag talar om geografisk rörlighet menar jagatt det bara behövs en liten ström tillbaka för attstabilisera utvecklingen i hela landet. Jag vill ställaen fråga till statsrådet. Jag misstänker inte att det ärså, men kan det vara så att det faktum att det på såmånga ställen i budgeten står ''geografisk rörlighet''kommer sig av att kollegan iindustridepartementet, den regionalpolitisktansvarige ministern, skär ner de regionalpolitiskaanslagen med ungefär en femtedel eller urholkardem? I så fall blir det riktigt allvarligt. Jag villegentligen inte bråka, men skulle den situationenuppstå kommer jag väl inte att kunna hålla mig helttyst.Anf. 98 () replik:Herr talman! Låt mig börja med det positiva. Jagsade i mitt inlägg att jag var glad över ökningen avresurser till utbildning och rehabilitering. Jag villpåminna om att jag faktiskt inte har varit kritisk påden punkten. Det enda jag sade var att man kanskeinte gav medel till beredskapsarbeten i särskilt storutsträckning. Det står faktiskt i propositionen skall vara restriktiv med sådana medel. Men ivissa delar av landet, som av regionalpolitiska skälhar mist sin sysselsättning, kanske det inte räckermed utbildning, och då kan det vara bra att haberedskapsmedel som en hjälpinsats . Därför borde man kanske inte haskrivit att man skulle vara restriktiv. Jag vet attlänsstyrelserna kan bestämma över det här, menlänsstyrelserna kan hänvisa till vad regeringenskriver i propositionen om att man skall vararestriktiv.Mona säger att det är en liten grupp somsaboterar ett stabiliseringsavtal. Det kan kanskevara riktigt att det är en liten grupp som har sagtnej. sade att det var en grupp somredan i dag har det bra. Men kan ju egentligen intesäga att , som har sagtnej, är en höglönegrupp. Då är man i alla fallverklighetsfrämmande. Det är den grupp som istort sett har halkat efter mest under den senastedelen av avtalsuppgörelsen, och detta på grund avatt man inte har haft någon möjlighet tilllöneglidning. Därför ligger man väldigt långt efterde andra grupperna inom LO. Jag förstår mycketväl att de har sagt nej till förslaget. Det är jufantastiskt om man skulle lagstifta bara därför attde här grupperna har mist sin del av löneglidningen,som i allmänhet har drivit upp lönerna.Jag vet att andra faktorer spelar in, som priser ochhyror. Men varför inte gå den omvända vägen ochpressa ner priserna och hyrorna? Jag tror faktisktatt löneökningarna skulle bli mindre ifortsättningen om man från kollektivets sida vissteatt man från regeringshåll ville angripa priser ochhyror. På så vis skulle löntagarna inte behöva någonkompensation -- det är ju på så sätt LO-medlemmarna har kompenserat sig. När priser ochhyror har stigit för mycket har den endamöjligheten varit att driva upp lönerna. Om mankunde gå den omvända vägen sluppe manRehnbergkommissionen.Anf. 99 (m)replik:Herr talman! Först vill jag nämna det som är bra,nämligen att regeringen har slagit in på de flexiblalönebidragens väg. Det är enligt min uppfattningonödigt att vänta tre fyra eller . Vi moderaterinsåg -- som vanligt, höll jag på att säga -- vad sombehövdes. Regeringen behöver ha påsig för att få samma insikt.Det finns bra analyser i finansplanen, men det finnsväldigt litet av konkreta förslag för att just förändrade grundlägganden dragen, rätta till obalanserna isvensk ekonomi. De behöver rättas till snabbt, ochdet är därför vi moderater vill sänkaproduktionskostnaderna med de jag taladeom . Regeringen gör väldigt litet elleringenting alls.Mona har inte nämnt ett ord omvarför hon förvägrar en miljon människor rätten allmän arbetslöshetsförsäkring. Dit sträcker sigalltså solidariteten. Fackets väl ochrekryteringsargument går före de mångamänniskorna. Det är den socialdemokratiskasolidariteten.Mona efterlyser också politiska signaler.Vi ger våra signaler till marknaden, dem somräknar på investeringskalkyler, om att det skall varalönsammare att investera i . : Varför deltar ni inte i olika kommissioner?Varför var ni inte med på detgenuint begåvade förslag som regeringen då ladefram?Socialdemokraterna brukar tala om att de har enunik kompetens att umgås med facket. Förmoderaterna och andra borgerliga partier skulledet bli katastrof av umgänget med facket. Vadsocialdemokraterna har erbjudit är olika former avtvångslagstiftning. Det är tydligen så ni talar medfacket. Vi är kanske litet främmande för det. MenAllan och får väl utveckla densamtalstekniken framöver. Vi går inte på den.Herr talman! Det har i debatten från ett och annathåll och i någon mån också från --detta är ganska olikt , eftersom vibrukar ha en trevlig debatton när vi diskuterar --förekommit halvkvädna insinuationer om attfolkpartiet och moderata samlingspartiet skulle haen annan inställning till arbetslösheten. Vi skulleinte riktigt veta vad den innebär. Jag villpersonligen säga att jag på nära håll har sett den.Jag är alldeles övertygad om att vi medsocialdemokratisk politik tyvärr kommer att få semer av den på nära håll. Jag har faktiskt sommänniska och som politiker inlevelseförmåga nogatt förstå vad påtvingad arbetslöshet innebär. Detär de människor -- unga, gamla ochhandikappade -- som påtvingas denna arbetslöshetsom kommer att fundera över hur politiken förs.Åtminstone hoppas jag att man gör det den 15september.Anf. 100 Arbetsmarknadsminister () replik:Herr talman! Jag tvivlar verkligen inte på AndersG Högmarks inlevelseförmåga eller uppsåt. Jagtycker att det har varit en förhållandevis trevligdebatt, trots allt. Vad jag däremot uttryckte tvivelöver var vad den politik som har för syfte och kommer att ha föreffekter, precis som han har uttryckt inte så mildutan mycket skarp kritik och misstänksamhet motden politik jag företräder. Jag kan instämma heltoch fullt i att vi efter får se påvilket sätt vi skall fullfölja arbetsmarknadspolitikeni landet, om det blir den politik som företräds avAnders G Högmark och de som skall bilda regeringtillsammans med hans parti om de vinner valet ellerom det blir en socialdemokratisk politik.Jag vill också betona att det är högst frivilligt att gåmed i A-kassan. Det är inte så att jag förvägrarnågon att vara med i A-kassan, vilket antydde flera gånger.Jag tror heller inte att högre egenavgifter ger enlägre arbetslöshet, vilket jag vet att både och andra partier nu mycketframgångsrikt hävdar i motioner väckta tillriksdagen. Jag tror att det är en grov felanalys avverkligheten att säga att man, bara därför att mansjälv skulle betala ytterligare några kronor, därmedskulle inse hur hemsk arbetslösheten är. Precis somjag tror att harinlevelseförmåga, så vet jag att de allra flestamänniskor som själva blir drabbade eller som i sinnära omgivning har någon som drabbas ser hurarbetslösheten snabbt kan bryta ner. Det är därförjag har velat föra tanken längre. Om man ärövertygad om att kostnadsproblemet är enavgörande del, måste man också vara beredd attvisa på vilket sätt man i så fall vill fullfölja detarbetet och på vilket sätt vi som politiker har ettansvar för att hjälpa parterna på arbetsmarknaden.Kan vi inte nu -- med det nuvarande läget påarbetsmarknaden, med skattereformen och meddet som händer i vår omvärld -- växla nedlönekostnaderna, när skulle vi då kunna göra det?För de arbetslösas skull vill jag inte låta det tillfälletgå oss ur händerna.Jag vill här knyta an till och hansundringar. Jag vill stoppa den vansinniga jaktmellan löner och priser som har pågått år efter år.Det spelar ingen roll var den började, om det varhönan eller ägget, om priserna gick upp därför attlönerna gick upp eller om lönerna gick upp därföratt priserna gick upp. Jakten har fortsatt år ,och vi vet alla vilka som har varit förlorarna. Det ärde sämst avlönade, det är de orter som har destörsta problemen. Och det är inte de som sättersig på tvären. Glöm heller inte att Rehnbergsförslag också betyder ett stopp för högavlönadesmöjligheter att få ut högre löner under detta år.Vilken annan avtalsrörelse har kunnat uppvisa densolidariteten? Detta finns i avtal.Jag vill också betona att geografisk rörlighetförvisso kan vara rörlighet åt båda håll, både tillglesbygden och från glesbygden. Jag är också realistnog att inse att en viss geografisk rörlighet alltidmåste finnas i ett land, att det alltid kommer attfinnas. Det gäller inte minst unga människor sombåde vill och har möjlighet att röra sig inom landet,och som också numera har möjlighet att röra sigutanför våra gränser. Detta kommer också att blilättare när integrationen i är ett faktum,och det välkomnar jag för dessa ungdomars skull.För vill jag också betona,även om jag inte har haft tillfälle att utveckladet så mycket, att kvinnornas ställning påarbetsmarknaden är det som bekymrar också migmest. Lönerna, inflytandet, arbetsmiljön ocharbetsskadorna är också ett kvinnoproblem.Det arbete vi nu är på väg att dra i gång på allvar,nämligen det som gäller rehabilitering och nyarbetsorganisation -- det goda arbetet -- är därförockså i allra högsta grad en kvinnofråga.Alla kan få tillgång till AMS-utbildning, menersättningen varierar. Där har MarianneSamuelsson rätt. Om man har A-kassa kan man fåhögst , är man får man , ochövriga har en gräns på . Villkoren är olika,och det är klart att man alltid kan diskuterastorleken på beloppen.Den utredning om lönebidragen som MarianneSamuelsson efterlyste har funnits ganska länge ochockså varit offentlig . Rapporten finns atttillgå, och kan ringaantingen departementet eller AMS om hon vill hatillgång till den.Sigge Godin efterlyser mer privatiseringar. Jag vetinte om det är sjukvårdsbiträdena som skall ut ochstarta eget för att klara sin sysselsättning. Jag trorinte att det är en vare sig klok eller specielltframgångsrik väg, vare sig för sjukvårdsbiträdena,svensk ekonomi eller kvinnornas sysselsättning.Sedan något om arbetslivsfonden. Om företagen,som säger, bara behöver få tillbakapengarna för att sätta i gång med allting, varförhände det då så litet under alla år då de hade alladessa pengar? Jag tycker att det är en väldigt klokpolitik att under högkonjunktur och goda tidersamla in för att solidariskt hjälpa de företag som harstörst behov av att få i gång en annanarbetsorganisation och en rehabilitering. Det haraldrig varit de företag som har de största egnaekonomiska resurserna. Det är det som ärutgångspunkten för arbetslivsfonden.Jag vill sluta med att konstatera att det väldigt oftablir antingen svart eller vitt i sådana här debatter.Många har uttryckt att vi nu ser rekord iarbetslöshet; den närmar sig . Det är ocksåuttryck för -- vilket jag hoppas skall fortsätta attvara någonting svenskt -- att vi med rätta är oroligaoch upprörda över en arbetslöshet på , när vilever i en värld där tre, fyra eller fem gånger högresiffror hör till vardagen. Många har uttryckt att vihar misslyckats med sysselsättningspolitiken menatt övriga länder har lyckats, länder därsiffrorna är . Om det är ettfaktum, då är jag mycket hellre en misslyckadsocialdemokrat än en lyckosam borgerligföreträdare, och det tror jag också att de arbetslösai vårt land skulle vara.Flykting- och invandrarpolitikAnf. 101 ():Herr talman! Sedan vi senast diskuteradeinvandrar- och flyktingpolitiken har situationen ivår värld förvärrats ytterligare genom våld ochkrigshandlingar. Jag tänker förstås närmast påhändelserna i och vid . Vivet av erfarenhet att diktatur och krig alltid för medsig nya flyktingströmmar.I berörs vi på ett särskilt sätt av händelsernai . Jag vill redan nu deklarera att vimoderater anser att varje baltisk flykting somkommer hit skall ha rätt att få en här --oavsett om det rör sig om en ''vanlig'' flykting elleren krigsvägrare. Detta kan gälla även medbibehållandet av den lagtillämpning som vi har fråndecember 1989, eftersom det i dessa fall torde rörasig om särskilt ''skyddsvärda fall''. Grannskapetkräver faktiskt detta av oss. Jag hoppas att ocksådetta är riksdagsmajoritetens uppfattning.Jag noterar att regeringen i sin regeringsskrivelse, ibudgetförslaget och i tidigare diskussioner har fört fram en del nyatankar när det gäller invandrar- ochflyktingpolitiken. Det gäller bl.a. att bistånds- ochflyktingpolitiken har ett nära samband och att denbästa hjälpen ofta kan vara att ge flyktingen hjälpi sitt hemland eller i näraliggande regioner. Dettasammanfaller med vad vi moderater harföreslagit. I en av årets motioner har vi nu föreslagitatt 25 milj. kr. av biståndsmedlen bör överföras tillUNHCR för åtgärder i flyktingarnas hemländereller näraliggande regioner.Jag sade förut att vi troligen kan komma att räknamed ökade flyktingströmmar, framför allt frånBaltikum och kanske också från . Vi har bl.a.mot bakgrund av uppgifter i pressen kunnat noteraatt antalet flyktingar generellt har minskat ganskakraftigt. Detta kan nog inte tas till intäkt för attantalet flyktingar kommer att minska för gott. Dethar också framgått av pressen de senaste dagarnaatt en hel del sovjetiska flyktingar har kommit hit.Därför skulle jag vilja ställa följande fråga tillutskottets talesman. Hur är vår beredskap om vistår inför ett kraftigt ökat flyktingtryck från öst?Herr talman! Det är dystert att konstatera att vi intehar lyckats bättre med vår flyktingpolitik och vårtflyktingmottagande än vad vi har gjort, trots att vihar levt i en högkonjunktur . Alltförmånga flyktingar har tvingats vänta i månader,t.o.m. år, på våra flyktingförläggningar därför atthandläggningen har släpat efter. tycks polisenvara i kapp med sina utredningar, meninvandrarverket släpar fortfarande efter trots att viupprepade gånger har ökat verkets resurser. harregeringen satt som mål att invandrarverket medett förnyat budgettillskott skall ha klaratärendebalanserna till i år.Har utskottets talesman någon rapport att gerörande sakernas nuvarande tillstånd på dettaområde? Kan vi hoppas på att invandrarverket nuäntligen kommer i kapp med sina utredningar ochlever upp till det mål som sattes upp i samband medden nya organisationen? Kan vi också hoppasslippa sådana extraordinära åtgärder inomdepartementet som vi kan läsa om i tidningarna , beroende på att flyktinghandläggningen heltenkelt inte fungerar?Flyktingbegreppet har ofta diskuterats i dennakammare. Vi moderater anser att regeringensbeslut bör ligga fast tills vidare,även om vi anser att FNs flyktingkonvention medtilläggsprotokoll är något föråldrad som lagstiftningi dag. Vi har därför i en motion framfört kravet ochönskemålet om att i FN bör verka för attvi skall få till stånd en ny flyktingkonvention. Tillsvidare anser vi dock, som sagt, att den bedömningsom råder bör gälla.En annan ofta diskuterad fråga är flyktingarnas rättoch möjlighet att arbeta. Det allra viktigaste ärnaturligtvis att flyktingarna snabbt kommer ut frånförläggningarna och att ärendena blir avgjorda istipulerad tid. Dagens förhållanden är bedrövligamed påtvingad passivitet i månader och år.Kommunerna har fått andra villkor för sittflyktingmottagande. Det beslutet var vi eniga om.Men det är trist att konstatera att det råderstor arbetslöshet. Det har diskuterats tidigare här ikammaren.Det kan nog vara svårt för kommunerna att levaupp till målsättningen att flyktingarna snarastmöjligt skall komma i arbete. Jag anser därför attdet är mycket viktigt att vi har en aktiv uppföljningi denna fråga och ser hur utvecklingen blir. Framförallt är det viktigt att det blir så litet byråkrati sommöjligt i kommunernas handläggning av ärendena.Här bör organisationers -- inte minst de fackligaorganisationernas -- insatser, arbetsgivares ochenskildas frivilliga krafter tas till vara på ett heltannat sätt än i dag.Med snabba avgöranden i fråga omuppehållstillstånd bör de flesta ha möjlighet attsnabbt komma i arbete eller att i varje fall fåarbetstillstånd, dvs. rätt att arbeta. Omväntetiderna även fortsättningsvis blir längre,kvarstår vårt tidigare krav på temporäraarbetstillstånd även för asylsökande. Regeringenhar tyvärr varit mycket negativ i denna fråga. Jagskulle gärna vilja höra hur utskottets talesman serpå denna fråga.När det gäller att ta till vara flyktingarnaskompetens vet jag genom olika rapporter att dettyvärr är dåligt beställt på det området.Många välutbildade människor tvingas vänta iåratal på s.k. ekvivalering av sin utbildning och isämsta fall gå arbetslösa och leva på bidrag. Härmåste helt enkelt en ändring komma till stånd!Det har ibland sagts i våra debatter att vi oftastdiskuterar flyktingpolitik och inte invandrarpolitiki ett vidare begrepp. Det ligger mycket i detta, mendet har nog sin förklaring i att världen ser ut somden gör. Vi lever i av spänningar och krig menockså i av ökad internationalism och ökadeintegreringssträvanden, inte minst i vår del avvärlden. Vid en EG-anslutning kommer samma friaarbetsmarknad att råda inom EG som inom Nordeni dag.Det är därför viktigt, som vi moderater serdet, att vi anpassar vår flykting- ochinvandrarpolitik till en ny tid och till deförhållanden som råder i för övrigt.Vi har kritiserat att det inte harförekommit någon arbetskraftsinvandring. Vi harvarit mycket stelbenta där, och inte ens under enhögkonjunktur har vi förmått ta emot särskiltmånga personer. Jag tror att det endast var 187personer . förväntar vi oss en betydligtstörre öppenhet i denna fråga. Jag tycker mig hakunnat utläsa en sådan åtminstone fråndepartementets sida. Det får inte vara så, herrtalman, att den enda möjligheten att få stanna iSverige skall vara att gå via kön av asylsökande!Anf. 102 ():Herr talman! har varit ett mycketdystert år för invandrare och flyktingar i Sverige.När det gäller rasistiskt inspirerade våldsdåd hardet år som gått varit utan motstycke. Ett mycketstort antal överfall på flyktingförläggningar har ägtrum. Många invandrare och flyktingar harmisshandlats på gator och torg. Hus bebodda avinvandrare har stuckits i brand. I enstaka fall hardet t.o.m. varit fråga om mordbrand. Vi har settbrinande kors i Ku Klux Klans efterföljd.Enligt diskrimineringsombudsmannen har merskada orsakats av rasistiskt inspirerat våld motinvandrare än vad utländskaterrorgrupper har stått för under femton år.Händelseutvecklingen kulminerade , förlitet , med attackerna motflyktingförläggningarna. Så här i efterhand kanman konstatera att det föregicks av ett utbrott avrasistisk propaganda . Man kanfundera över det faktum att det några månadertidigare hade kommit ytterligare en skärpning avregeringens flyktingpolitik. Jag tänker påinskränkningarna av den 13 december 1989.Jag är övertygad om att den allra viktigasteåtgärden för att få stopp på invandrarfientlighet,trakasserier, diskriminering och annat, som tyvärrtillhör våra invandrares vardag, är att skapa entolerans i flyktingfrågan, att försöka medverka bättre opinion och att försöka återvinna dengenerösa flyktingpolitiken.Alla invandrare långt in i andra och tredjegenerationen lider av den pågående krigföringen --i vissa fall är det faktiskt fråga om det -- motasylsökande och flyktingar därför att attitydernasmittar av sig även på invandrare. Men invandringär ett normalt tillstånd för ett land. Invandring haralltid funnits i alla länder. ekonomi, kulturoch vetenskap har skapats i ett samspel mellaninfödda och invandrade svenskar, mellan svenskaroch utlänningar. Det behövs en attitydförändringfrån den nuvarande inställningen att mårbra av så litet invandring som möjligt till en ny ochmer tolerant inställning till invandrare. Dennaattitydförändring behöver våra svenska invandrare.Därigenom hänger invandrarpolitik ochflyktingpolitik nära samman.Det är många av oss som har invandrare inflätadei släktleden bakåt, och det är många andra som ärnyanlända. Det vore dags för en lag mot etniskdiskriminering på arbetsmarknaden. Jag vill på denpunkten gärna ha en kommentar från MaudBjörnemalm om hur det arbetet fortskrider iregeringskansliet.Invandrarpolitik och flyktingpolitik hör samman,men det har varit ständiga besvikelser under hela80-talet på flyktingpolitikens område, särskiltsedan december 1989. Jag noterar moderaternasnågot ändrade inställning i den här frågan ochhoppas på ett gott samarbete när det gäller ettagerande på det internationella planet för att uppnåett bättre skydd för de flyktingar som inte enbart ärindividuellt politiskt förföljda utan som flyr pågrund av krig, inbördeskrig eller andra oroligheter,s.k. de-facto-flyktingar.Under förra sommaren hade vi också den famösaPolenhistorien när vi skickade tillbaka ett antalmänniskor som borde ha fått söka asyl i --de bara passerade genom , vilket de hade rätttill. De borde ha fått söka asyl i ocksådärför att inte hade undertecknatGenèvekonventionen. Många av dem var, har detsedermera visat sig, flyktingar också i FNs meningoch kommer eventuellt att bakvägen få kommatillbaka till , även om det då kommer att hatagit mycket lång tid.Nu väntar vi strax på resultatet avmigrationsutredningen. Enligt vad som harförsports om dess arbete är risken stor att vi kanskepermanent blir av med det lagfästa skyddet för de-facto-flyktingar, nämligen om regeringens tankar imigrationsutredningen finner stöd i . Jagskulle vilja fråga också omregeringen har för avsikt att garanterakrigsflyktingar skydd i och i såfall i vilka former.