prot · GE0989 · 1991-04-08 00:00:00 — Bortåt 200tjocka fundament på ett avstånd av 30--40 meterfrån varandra, skyddsöar mot påsegling och ensänktunnel med kilometerlånga upp- ochnerfartsramper skall enligt planerna placerasovanpå den naturliga tröskeln där vattendjupet ärsom lägst.Vi känner också till att geologisk expertis harifrågasatt den statliga utredning som talar om ennollösning och kompensationsmuddringar mellanbropelarna, dvs. precis de argument som upprepasockså i regeringens proposition om ,som om de var fullständigt pålitliga.Vi vet också att sydvästra , liksom övrigadelar av längre norrut, tar emot destörsta mängderna luftföroreningar i Sverige.Skogsskadorna har nått en sådan nivå att t.o.m.bokskogen dör på sina ställen, vilket hardokumenterats mycket väl av bådenaturskyddsföreningen och miljöinriktadeutredningar i . Kväveoxiderna, som tillstörsta delen kommer från biltrafiken, är denstörsta boven i dramat. Men vi vet också att detfinns andra utsläpp som inte kan regleras eller tasbort med tekniska lösningar.Det är uppenbart att de som talar isådana termer som använde 1970och som , , använde fören stund sedan här i talarstolen, tror att tekniskalösningar kan fixa det mesta. Och det behöver inteens finnas belägg för att problemen kan lösas, utanman tror bara -- precis som , -- attnär bron står färdig, då skall de tekniskalösningarna kunna sopa bort alla de miljöproblemsom de har . Upp till bevis, då!Det finns inget hos bilproducenterna som pekar iden här riktningen. Det finns inte ens tillräckligtstort intresse hos bilproducenterna här i landet.Den katalytiska avgasreningen kommer dessutominte eller 2010 att vara fullföljd på sådantsätt som förutsätts i propositionen och i tidigareutredningar.Herr talman! Om propositionen inte dras tillbaka --det ser tyvärr inte ut som om vi får en debatt medGeorg om det -- menar jag att allt måstegöras från bromotståndarnas sida och från oss somhar alternativ till denna förskräckligabetongsosseutveckling. Vi som har alternativ måstejobba ännu mer för att opinionen skall kunna visariksdagsledamöterna att ett beslut om en bro ärfullständigt katastrofalt.Anf. 5 ():Herr talman! Till slut har förslaget om enÖresundsbro lagts på bord, efter alla årav utredningar. Emellanåt har man frånregeringens sida velat ge sken av att ta hänsyn tillmiljön och ekonomiska realiteter, men när fråganväl varit ute på remiss har man visat sig beredd attköra över en majoritet också inom det egna partiet.Den proposition som har lagts fram innehållermånga svagheter och oklarheter. Jag tycker därfördet är utomordentligt bra att hartagit initiativ till den här remissdebatten. Jag villockså instämma i det som har sagtom behovet av ytterligare belysning av denna storafråga i olika utskott. Det har vi begärt också fråncenterns sida.De mest entusiastiska broförespråkarna talarständigt om bron till . Så görs också ipropositionen. Men är inte . SkallÖresundsförbindelsen göra skäl för ett sådantepitet, då förutsätts en fast förbindelse mellanDanmark och . Det är i vart fall inte helaEuropa. Men en sådan förbindelse verkar meravlägsen än någonsin när man läser propositionen.En trafikplanerare från hävdade för en tidsedan att trafiken mellan och inteär av sådan omfattning att det går att investera i enfast förbindelse mellan och Tyskland.Han framhöll dessutom att vägen till kontinenten iallt större utsträckning kommer att gå viaÖsteuropa, något som är helt naturligt med tankepå den senaste tidens utveckling där, som innebäratt man i allt större utsträckning öppnar sig motVästeuropa.I propositionen om avtalet står det:''En fastförbindelse över är ett första steg i engemensam nordisk transportlösning som ökarförutsättningarna för goda transportlösningar tillvåra marknader. En komplettering med en fastförbindelse över Fehmarn Bält kommer därvid attytterligare knyta samman medkontinenten. ''Men vad som står i avtalet på denna punkt är tillintet förpliktande. Att håller emot ärförståeligt, med tanke på de redan oerhört storabroåtagandena. och har inteheller lyckats utverka några löften om att Tysklandskall förstärka vägnätet i norra . Det ärredan så hårt belastat, framför allt norr omHamburg, att man allmänt talar om entrafikinfarkt.Ett av de viktigaste argumenten för alternativet brohar varit att bron skulle självfinasieras och attstaten och berörda kommuner inte skulle belastasgenom byggandet och driften. skulle ocksåett privat konsortium svara för broprojektet. Dethar med emfas hävdats i varje debatt här ikammaren att det skulle varapå detta sätt. Också hävdade mandetta.Nu meddelas i propositionen attÖresundsförbindelserna skall ägas av svenska ochdanska staten med hälften vardera genomnationella bolag. De skall samverka i ettkonsortium som skall vara ägare och svara för allverksamhet. Det svenska bolaget skall bildas avvägverket och . Dessutom skallbyggandet finansieras med statsgaranterade lån.Detta är alltså nytt. Bron skall inte vara privatägdutan ägas av de båda staterna gemensamt.De uppgifter om kostnader för och finansiering avbrobygget som ges av broförespråkarna är heltvilseledande. En liten antydan om det finns också ipropositionen, där det sägs: ''Det bör framhållas attdet i ett projekt av den här typen med storainvesteringar är utomordentligtsvårt att ange ett definitivt belopp, eftersomprojektets kostnader i löpande pris bl.a. beror påframtida räntor och den allmännaprisutvecklingen. ''Längre fram säger man: ''Även en bedömning avhur det framtida resandet kommer att se ut måsteske med stor varsamhet.'' Därefter fortsätter man:''Det finns skäl som talar för att de prognoser ochde ekonomiska bedömningar som ligger till grundför kalkylerna är försiktiga. ''Beträffande miljöfrågorna sägs i propositionen attavtalet mellan och kommer attprövas enligt gällande miljöbestämmelser innan detfår komma till stånd. Om miljöskälen mot en bro ärstarka, blir det i så fall ingen bro? Eller är dettabara ett spel? Först kommer beslut, sedanmiljöprövning -- men beslutet står fast under allaomständigheter.Åtskilliga tunga remissinstanser har sagt nej till enbilbro, med motiveringen att den leder tillförvärrade luftföroreningar i en redan alltför hårtbelastad region. Jag skall bara ta ett par exempelfrån remissinstanserna.Boverket avstyrker satsningen på en bilbro medmotiveringen: är starkt belastad avluftföroreningar. Kvävebelastningen på denskånska marken är två till tre, ibland ända upp tillfem gånger så hög som den kritiskabelastningsgränsen för marksystemet. Mycket talarför att kvävebelastning på och Kattegattär orsaken till bottendöd och utslagning av detnaturliga ekosystemet i dessa havsområden.Naturvårdsenheten vid i Malmöhuslän slog fast följande: Att lägga en broförbindelseför biltrafik i --Malmöläget leder tillsådana miljökonsekvenser att projektet strider motgrundläggande värderingar i natur- ochmiljövårdslagstiftningen och därmed också mot degrundläggande principerna för helasamhällsplaneringen.En extra tyngd får detta yttrande med tanke påkravet från miljödelegationen för västra påomedelbar handling för att rädda miljön.Det kan också -- även om det inte är någotremissvar -- vara värt att i det här sammanhangetockså ta med vad ett socialdemokratisktkommunalråd i sade när hon skildradesituationen i : Långa bilköer, dåligframkomlighet, bussar som sitter fast, dålig luft,16 000 människor som bor utefter gator medavgasvärden som överstigerVärldshälsoorganisationens normer och, ungefärlika många som är bullerstörda. En besvärandeolycksstatistik redovisas för storstäderna, därMalmö har särskilt dåliga siffror.Det yttrandet från det socialdemokratiskakommunalrådet får tala för sig självt.Varför skulle man, i den ena utredningen efter denandra, utreda frågan, dåresultatet ändå är en enda stor osäkerhet ipropositionen? Det råder osäkerhet om kostnader,om miljöeffekter och om resandeströmmar.Öresundsutredningen har beräknatantalet fordon över bron till 6 500. höjs antaletvisserligen med ett par tusen, men en jämförelsemed andra broar kan ändå vara intressant.Ölandsbron, som betjänar en mycket litenmarknad i förhållande till en eventuellÖresundsbro, beräknas ha dubbelt så mycket trafiksom en dansk-svensk bro, och t.o.m. iÅngermanland trafikeras av fler fordon än en tänktÖresundsbro. Är då det beräknade antalet fordonöver en trovärdig siffra?Det saknas nytänkande påkommunikationsdepartementet. Man har på etttidigt stadium helt avfärdat förslaget om en borradjärnvägstunnel. Men i är biltågen påframmarsch. En tunnel mellan ochFrankrike konstrueras för att kunna ta biltåg.Broförespråkarna vill dessutom gärna i jämförelsermellan olika trafikmedel framhålla att bro- ochfärjealternativen blir i stor sett likvärdiga när detgäller luftföroreningar -- ja, resultatet av färjornaskulle t.o.m. bli något värre. Hur har man kunnatkomma till det resultatet?För det första räknar man med en hög grad avrening på bilar -- --, medan man för färjornasdel räknar med en rening på , och dettatrots att det är lättare att rena färjorna, då det rörsig om större och färre enheter. Alla argumentanpassas till förmån för en bro men mot en tunneloch mot färjor.För det andra förutsätter man en kraftig ökning avbiltrafiken över sundet i samband med alternativetfortsatt färjetrafik. Sedan jämför man detta med enväldigt liten trafik över en framtida bro. Här vill jagefterlysa litet större hederlighet i jämförelsenmellan olika alternativ.Det är dessutom så att färjor anpassas efter behov.Nya isförstärkta fartyg ersätter de gamla. De nyafärjorna drivs med lågsvavlig olja, och utsläppenrenas till . Men satsningen på nya personfärjorhar inte varit vad den borde vara, beroende påovissheten om framtiden.I avtalet läggs fast att samtliga kostnader förÖresundsförbindelsen i sin helhet skall täckas avtrafikantavgifterna. Det har varit en utgångspunktför regeringen att byggandet avÖresundsförbindelsen inte skall finansieras medanslag över statsbudgeten utan via avgifter. Detsägs vidare att de vinster som trafiken beräknasgenerera skall fördelas lika mellan ochDanmark. Det finns i propositionen dessutomberäkningar som visar att det finns ekonomisktutrymme för att finansiera både byggande och driftav de omfattande anslutningarna på den svenskasidan. Med hänvisning både till vinster och till attkostnaderna är betalda bemöter man kritiken motatt t.ex. i detta sammanhang skulleåsamkas stora kostnader. Detta är inget annat änönsketänkande och glädjekalkyler.Regeringen räknar dessutom med en kostnad påmellan 10 miljarder och 12 miljarder i 1990 årsprisnivå. Kritikerna av kostnadsberäkningarnaräknar med helt andra siffror. Det skulle inteförvåna om också beloppet 40 miljarder kronorkommer att visa sig vara för lågt. Man kan fråga sighur det då går med regeringens beräkningar. Påannat håll i propositionen sägs det, som jag sadetidigare, att man måste vara försiktig med deekonomiska bedömningar som ligger till grund förkalkylerna.Det är hänsynen till miljön i hela Öresundsområdetoch som har varit det tyngst vägandeargumentet för oss i , och dettaargument har fått ökad tyngd dels genom attmiljöproblemen har förvärrats,dels genom att medvetenheten om degrundläggande ekologiska sammanhangen har ökatbland människor i allmänhet liksom kunskapernaom hur stora försyndelserna har blivit och hurmycket som måste återställas. Frågan om enÖresundsbro är därför inte bara en fråga förexperter. Den engagerar stora grupper avbefolkningen, inte minst i Skåne.Herr talman! Turerna kring har varitmånga och långa, och och tål inteökad biltrafik. Här måste miljön få styra. Då finnsbara ett alternativ vad gäller en fast förbindelse,och det är en järnvägstunnel. Vad vi dessutom harbehov av är ett flertal moderna färjeförbindelsersom når hela utan omvägen över Danmark.Många frågor är fortfarande olösta, och man frågarsig om regeringen verkligen kan försäkra att eneventuell bro inte kommer att inkräkta på vitalamiljöintressen. Fåglar och sälar kommer att fåmaka på sig, och lastbilarna kommer att bli mångafler i sydvästra . Ingenvågar heller ge några garantier för Östersjönsvatten. Det finns sakkunniga som är djupt oroadeöver att strömmarna i sundet och i Bältenförsvagas, och vi vet att är ett känsligtekologiskt system.Men till detta tar regeringen ingen hänsyn.Tydligare besked går knappast att få om vilkenunderordnad roll miljön numera spelar i densocialdemokratiska politiken. Miljöfrågorna harinte heller spelat någon verklig roll iregeringsförhandlingarna.Herr talman! Man kan alltså säga att turerna kringÖresundsbron har varit många. ochSkåne tål inte ökad biltrafik.Avslutningsvis skulle jag vilja ställa några frågor.Jag skulle egentligen ha ställt dem tillkommunikationsministern, men jag ställer demfastän han inte är närvarande.Varför skall bron plötsligt byggas och drivas i statligregi, dvs. med skattebetalarna som risktagare, närdet har påståtts att privata finansiärer ståri kö för att klara brofrågan? Vill inte privatafinansiärer vara med längre?Varför tas inte större hänsyn till miljöaspekternanär miljöutredning efter miljöutredning har visatpå den överbelastade miljön i , Öresund ochÖstersjön?Varför nonchaleras det faktum attkommunikationsströmmarna nu efter Tysklandsenande söker sig raka vägen till det nya ,dvs. i riktningen ----i ställetför omvägen via ?Hur hänger de försiktiga antydningarna ipropositionen ihop med de vidlyftigaberäkningarna om vinster och betalning avavslutningsanläggningar?I ett interpellationssvar underströkkommunikationsministern att det var enförutsättning för en kombinerad bro att en fastförbindelse också kom till stånd över Femer Bælt.Det var en förutsättning. Den svenska järnvägenskulle då kunna knytas samman med deteuropeiska snabbtågsnätet. Det enda som sägs omdet i avtalet är vad som nämns i artikel 21, nämligenatt är beredd att arbeta för atten fast förbindelse över Femer Bælt kommer tillstånd under förutsättning att hänsyn till miljö ochekonomi kan tillgodoses. Det är alltså ytterst ovisst,och det hade varit bra om vi på den punkten hadekunnat få en kommentar frånkommunikationsministern. Men det kanske vi kanfå vid ett annat tillfälle.Till slut vill jag fråga: Vad innebär egentligen förregeringen överenskommelsens löfte om att en fastförbindelse måste uppfylla högt ställda miljökrav?Anf. 6 () replik:Herr talman! Vi får alltså inga repliker påkommunikationsministern, eftersom han inte harhunnit hit, och det blir heller inte någon debatt mednågon regeringsföreträdare. Jag hade nog trott attandra socialdemokrater här i skulle visaett visst intresse för frågan, men så är inte hellerfallet.Att jag begärde replik på anförandeberor inte på att vi är oense i fråga omÖresundsbron. Vi är ense både om att broprojektetskall stoppas och om hur alternativen borde se ut.Jag begärde ordet därför att jag tror att jag har detsvar som kommunikationsministern inte kommeratt ge, det svar som kanske kommeratt finnas i någon före detta eller nuvarandeministers memoarer.I mitt förra inlägg tog jag upp frågan om vilka somhade fött idén, vilka som hade ställt krav och i stortsett hade färdigutrett ScanLink- ochÖresundsbroprojektet innan regeringen ens hadediskuterat saken. Jag gjorde detta på grund av attjag ville att det skulle bli tydligt att kapitalet iSverige -- ScanLink-konsortiet och andra -- av alltatt döma har lurat skjortan av den svenskaregeringen. I alla överläggningar och i alla artiklar imassmedia stod det fullständigt klart att dessa storajättar, dessa privata industrikoncerner i ochi övriga , nu skulle gå i spetsen och visa vadde dög till. De skulle ta initiativet och bygga ochbekosta det som ländernas regeringar inte klarat av.Men när allt plötsligt är klappat och klart drar desig ur. Anledningen till detta är antagligen att bådeP G och andra har blivit övertygadeom att detta inte är något lönsamt projekt. Ochregeringen har inte ens, , sett att detinte heller är ett samhällsekonomiskt lönsamtprojekt. Det kommer att kosta samhället oändligasummor på grund av den ökade biltrafik som bronkommer att leda till.Anf. 7 ():Herr talman! Jag begärde ordet för att ställa enfråga till kommunikationsministern. Vi får väl seom han kommer hit för att kunna besvara den.Frågan gäller vattengenomströmningen. Vi harfrån liberalerna vid flera tillfällenmarkerat att vi i och för sig är positiva till en fastförbindelse och intresserade av den kombineradeväg- och järnvägsförbindelse som är aktuell.Men vi är därmed inte automatiskt för varjetänkbart beslut om en bro, utan det finns vissabestämda villkor. Ett av dessa gäller justvattengenomströmningen.I propositionstexten framhålls att det är fulltmöjligt att uppnå en s.k. nollösning, men det ståregentligen inte så mycket mer. Frågan är vilkaambitioner regeringen har att se till att dennanolllösning, som alltså skall vara fullt möjlig attuppnå, verkligen blir av. Vilka ambitioner harregeringen i detta sammanhang? För vår del ärdetta ett villkor för medverkan till ett beslut.I övrigt finns skäl att återkomma när debattenkommer upp längre fram. Jag tror inte att det ärnågon större mening med att begära att regeringendrar tillbaka propositionen och kommer igensenare, utan utskottet får naturligtvis titta påfrågan.När jag hör olika inlägg om får jagibland en känsla av att både de som motsätter sigbron och de som är mest entusiastiska för den någotlättvindigt räknar upp så många argument som deöver huvud taget kan komma på för att få en så långlista som är möjligt på argument till stöd för resp.sida. Det blir något väl dramatiska beskrivningarsom lämnas; antingen kommer allt gott av dennabroförbindelse eller också allt ont som kan tänkas.Jag menar också att en del debattörer i sinabeskrivningar av miljöproblemen beskriverproblem som råder i och i . Bronkommer ju ändå att stå kvar ganska länge, och mankan förutse en viss teknisk utveckling och en hel delförändringar på olika punkter. Det är mycket svårtatt uttala sig tvärsäkert om exakt vilken inverkanbroprojektet kommer att ha både i fråga om miljönoch i fråga om andra områden.Helt uppenbart är ändå att om bron byggs på ettsådant sätt att vattengenomströmningen in tillÖstersjön påverkas så att salthalten där kommer attförändras, då är detta ett projekt vi bör akta oss för.Om det å andra sidan går att klara av det hela såsom propositionen anger skall vara möjligt, är ettvillkor för vår medverkan att regeringen klargör tänker se till att detta blir av. Frågan till GeorgAndersson är: Vilka ambitioner har regeringen?Det duger inte riktigt att bara tala om att detta skallgå att göra, utan det krävs litet mer.Anf. 8 ():Herr talman! Jag beklagar naturligtvis att ingenrepresentant för regeringen har ställt upp i dennaremissdebatt. Det säger litet grand om det sättvarpå regeringen hanterar . Jag tycker attdet minst sagt är något skandalöst. En sådan häroerhört viktig fråga, som jag sade i mittinledningsanförande, kanske det största bilateralaåtagande som gör med en annan stat förtigsav regeringen i den första debatten efter det att manhar lagt fram ett så allvarligt och viktigt förslag. Jaghar sett skolminister smyga omkringi kammaren. Han har kanske litet respekt förriksdagen, han kanske tycker att det här är skamligtav regeringen, men jag vet inte. Jag skulle vilja attdet var på det viset.Jag begärde egentligen en replik på HåkanHolmberg. Jag har varit litet nyfiken påfolkpartiets linje i Öresundsförbindelsefrågan. Jaghar med mig en sammanställning från , där man har frågat allaSkånes riksdagsledamöter hur de ställer sig till bro,tunnel eller färjor. Det har visat sig att de trefolkpartisterna har svarat: Bro. Men de harinvändningar: Bro om den blir miljövänlig, tunnelom bron blir miljöovänlig. Det är ungefär sammasak.Man brukar säga om folkpartisterna att de velar. Påen tidningsredaktion hade journalisterna satt uppett tidningsurklipp där det stod att det finns en åsiktför varje folkpartist. skall jag inte försökahäckla , för jag tycker att folkpartietibland har visat försök till intellektuell resning iolika frågor. Det gör man faktiskt ofta . Jagvädjar till och att visaen intellektuell resning. Det är inte fråga om enjeremiad överreklamomerade miljöförluster, somvi skulle få med en enligt HåkanHolmberg. Tvärtom leker vi med livets självakärna, när vi hotar livet i , med snart tiosjälvständiga stater som omringar detta hav. Vimåste självfallet vara oerhört varsamma. Det ärdenna seriösa framtoning som vi ville att debattenskulle ha. Vi tycker inte att propositionentillnärmelsevis har denna seriösa framtoning.Anf. 9 () replik:Herr talman! hänvisning tillfolkpartiets strävan till intellektuell hederlighet ochresning gläder mig. Det är just en sådan hållningsom vi försöker inta. Jag tolkar tyvärr åtskilliga avde inlägg som görs mot tanken på en Öresundsbrosom så, att vi inte skall ha någon bro under någraomständigheter, inte ens om den går att göramiljövänlig och passas in i ett rimligt ekologiskt ochmiljömässigt perspektiv. För vad man egentligen äremot är inte bron, utan hela det moderna samhälletmed trafik, integration mellan stater osv. Jag får enkänsla av att det egentligen är det man säger. Menom det är så -- och detta är vårt landsmötesbeslut --att det går att klara av ett broprojekt med rimligamiljökrav, då är det bra. Från våra utgångspunkterär det positivt att man kan knyta ihop länder ochskapa starkare regioner, inte minst i det nyaeuropeiska perspektivet.Kjell råkade själv bekräfta den bild somjag gav i mitt förra inlägg, nämligen att man iblandbrassar på litet väl mycket. Det kanske gäller ocksåen och annan broanhängare när man försöker göralistan på argument så lång som möjligt. Man lekermed livets själva kärna, sade . Detär en formulering som jag och, tror jag, de flestaandra normalt skulle använda ifall debattenhandlade om genmanipulation av något sällsyntsinistertslag, som jag inte tror någon i dennakammare eller någon annanstans överväger. Mankanske skall tänka litet på ordens innebörd.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag hävdar verkligen att man lekermed livets själva kärna om man är på väg attutsläcka fisket och vattenlivet i , ett av destörsta och mäktigaste innanhaven på jorden. Dettycker jag inte är ett övermaga uttryck på någotsätt.Anf. 11 () replik:Herr talman! Det sista var kanske ett meramodifierat uttryck från . Får jag dåbara poängtera att det som jag efterlyste i detbesked som vi inte kan få frånkommunikationsministern var just ett klargörandenär det gäller regeringens ambition avseende noll-lösningen, alltså vattengenomströmning tillÖstersjön och därmed salthalten och möjligheternaatt bevara miljö som den är , ellerallra helst naturligtvis renare än så, men det ärandra åtgärder som krävs för det.Anf. 12 ():Herr talman! sade att det är svårtatt uttala sig tvärsäkert om bron. Vare sig man ärför eller mot den borde det vara så. Men en sak kanman uttala sig tvärsäkert om, och det är att enborrad järnvägstunnel är ett bättre alternativ frånmiljösynpunkt än en bro under allaomständigheter. Det påståendet tror jag ingenbetvivlar eller förnekar.Om man skulle satsa på en borrad järnvägstunnelskulle inte miljön i påverkas. skulle inte bli så stora att det skulle påverkaden miljön i . Sedan vill HåkanHolmberg ställa en fråga tillkommunikationsministern. Man jag skulle viljaråda att ställa frågor till andrabedömare också. I propositionen, vilken jag råderHåkan att läsa, är alla problem med enbro undanröjda. Därför kan det vara bra att fåfrågan belyst ur annan synpunkt och från andra hållockså.För egen del tycker jag att regeringen borde haintresserat sig mer för alternativet borradjärnvägstunnel över huvud taget. I t.ex. tidningenStatsanställd refererar man till en av Sverigesstörsta byggentreprenörer, som har denuppfattningen att tunnlar hör framtiden till. Detberor just på den senaste mycket avanceradetunneltekniken och alla fördelar med tunnlar. Enrundringning som man har gjort till banker i Sverigeoch utomlands bekräftar också att finansiärer ochbyggare skulle ha funnits om bara regeringen hadesagt ja till ett tunnelalternativ.