prot · GE09117 · 1991-05-23 00:00:00 — SPKkonstaterar i sin rapport till konkurrenskommitténatt många kommuners etableringspolitik syftar tillatt i första hand värna om befintlig handel. PBL hargett dessa kommuner ytterligare maktmedel.Till att börja med innebär PBL att en klarareskiljelinje dras mellan industri- ochhandelsändamål. Det krävs sålunda en planändringför att en byggnad som tidigare använts förindustriverksamhet skall få utnyttjas för handel.Med PBL-beslutet öppnades vidare möjlighet attprecisera olika typer av handel: partihandel,detaljhandel med skrymmande varor ochdetaljhandel med livsmedel. Livsmedelshandelskulle kunna begränsas eller förbjudas ''medhänsyn till kravet på en lämpligsamhällsutveckling'', som dåvarandebostadsministern uttryckte saken. Stormarknaderoch bensinstationer nämndes som exempel.SPK redovisar i sin rapport en rad fall därkommuner sökt hindra etableringar som kunde haökat konkurrensen. I kommunförsökte man t.ex. stoppa en handel medhänvisning till att företaget ansågs bedrivadetaljhandel med livsmedel. kommun harmotsatt sig livsmedelsförsäljning i den s.k.köpstaden vid med hänvisning tillomsorg om centrumhandeln i . En radytterligare exempel har väckt uppmärksamhet, inteminst i där harförsökt att stoppa ett företag som ville bedrivalivsmedelsförsäljning.En gjord jämförelse mellan , därpolitikerna slutligen tillåtit en lågprisetablering,och , där de har sagt nej, visar attmatpriserna i genomsnittligt låg ca 7 %lägre. Det betyder sannolikt mycket mer förkonsumenternas matkonton än den spektakuläramomssänkning som socialdemokraterna har hakatpå nu när man har bytt åsikt.Allmänt sett är det en föga uppmuntrande bild avkonkurrensintressets ställning i den kommunalaplanprocessen som framträder i SPKs rapport. SPKmenar visserligen att det är för tidigt att göra enfullständig utvärdering av frånkonkurrenssynpunkt, men det finns nu mångaargument som talar för att man borde ta bortinslaget att styra och kontrollera handeln.Det är emellertid obestridligt att plan- ochbygglagen utvidgat kommunernas möjligheter attreglera detaljhandeln. Detta faktum i kombinationmed det restriktiva och konkurrensbegränsandeförhållningssätt som SPK beskriver talar enligt vårmening entydigt för att åtgärder nu måste vidtas.Regeringens passivitet går inte att försvara.Folkpartiet liberalerna föreslår att plan- ochbygglagen ändras så, att de utökade befogenheteratt reglera handeln som lagen gav kommunerna vidsitt ikraftträdande avskaffas.I syfte att öka konkurrensen föreslår vi också att 2kap. i ändras i enlighet meddetta.Herr talman! Vi ifrågasätter inte kommunernas rättatt utnyttja planeringsprocessen för att avgöra varbebyggelse skall ske och hur den skall utformas. Viär också medvetna om att denna rätt gör det möjligtatt stoppa etableringar, t.ex. för att ett område skallskyddas till förmån för friluftsliv i stället för attbebyggas med en stormarknad. Det är då viktigt attlagen inte i onödan ger utrymme för avsiktligkonkurrensbegränsning. Det är konsumenternasom skall bestämma vilka butiker som kan tjänadem bäst. Det skall inte politiker söka bestämma åtkonsumenterna. Denna grundsyn bör tydligarekomma till uttryck i lagen.Slutligen: liberalerna står självfalletbakom alla de reservationer, där vi finns med somundertecknare, men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservationerna nr 4 omdetaljhandelnslokalisering och nr 10 om längregenomförandetider.Anf. 109 ():Herr talman! När det gäller plan- och bygglagensom här tas upp, gör regeringen en liten utvärderingi början av propositionen. Man konstaterar attplan- och bygglagen har fungerat relativt bra, menatt den som all annan lagstiftning naturligtvisbehöver en del justeringar och kompletteringar. Jagkan i stort sett hålla med om regeringensbedömning. har fungeratrelativt bra, men då och då behöver man putsa litetpå den och göra vissa kompletteringar.Regeringen pekar särskilt på ett par problem. Mankonstaterar att de obligatoriska översiktsplanernabrukar vara försenade i förhållande till plan- ochbygglagens bestämmelser. konstaterarman att det är bättre att översiktsplanerna görs ochgörs på ett bra sätt än att de hastas fram för att deskall bli färdiga i rätt tid. Man nöjer sig med -- ochdet kan jag också instämma i -- att de allra flestakommuner har ett ambitiöst översiktsplanearbetepå gång. Översiktsplanen kommer att få en storbetydelse när den verkligen finns tillgänglig.Trots diskussionen om huruvida översiktsplanenskall vara juridiskt bindande eller inte, kommerden att ha en kraftigt styrande verkan, även om deninte är juridiskt bindande. Det var ju avsikten medoch det som låg bakom kommunernas rätt att självafastställa sina detaljplaner.Vidare konstaterar man att det finns anledning attvarna för den förhandlingsplanering som pågår litethär och var, där fastighets- och markpriserna äruppskörtade och där byggrätterna är särskilteftertraktade. Det är en varning som vi har tagitupp i en motion. Utskottets majoritet gör en positivskrivning och är i sak överens med oss om att manmåste vara på sin vakt mot denförhandlingsplanering som sätter demokratin iplaneringsprocessen på undantag. Det går att träffaöverenskommelser om förhandlingsplanering, omman gör det på så sätt att man inte förgriper sig pådemokratin. Detta förutsätter bl.a. att man är välförankrad i en översiktsplan, och att samrådet fårpågå i enlighet med de stadganden som finns i plan-och bygglagen. Då kan man klara både att ta betaltför byggrätterna -- som -- och att styra markanvändningen.Byggrätternas värde är av grundläggande intressenär det gäller hanteringen av markanvändnings-och planeringsfrågor. Jag vill påminna om att ipraktiken delar kommunerna ut fantastiska gåvornär de planlägger ett område och upprättarbyggrätter. Det är inte någon som har bekymrat sigsärskilt mycket om utdelningen av värden.Däremot blir det väldigt starka protester så fort detblir aktuellt att dra in på de utdelade värdena.Detta måste man ha klart för sig när man diskuterarsådana frågor som genomförandetiden och andrainskränkningar i den enskildes rätt att själv förfogaöver marken. Det måste finnas en jämvikt mellandet förhållandet att kommunen delar ut värden ochkommunens rätt att göra inskränkningar i deutdelade värdena.Jag vill för den moderate debattören påpeka att denbegränsning som genomförandetiden innebär juinte en begränsning i byggrätten, utan enbart enviss begränsning i utnyttjandet av byggrätten.Byggrätten ligger kvar för evigt precis som i detgamla plansystemet.Vi har i detta betänkande särskilt tagit uppparkeringsfrågan, och det är en fråga som vitidigare har tagit upp. Vår uppfattning är att detdetaljerade kravet på att det på varje tomt skallfinnas plats för bilen är gammalmodigt, medan manmed en modern syn på detta med planering brukartala om funktionskrav och söka efter lösningar pådessa funktioner, lösningar som är bra ur såvälsocial, miljömässig som ekonomisk synvinkel.Vi menar att det i grunden är felaktigt att ha endetaljbestämmelse om att man på varje tomt skallha plats för en bil. I en modern upplaga av enbyggnadsstiftning skall det ställas krav på atttransporterna är ordnade på ett riktigt sätt urmiljösynpunkt, osv. Detta kan lösas på olika sätt.Om man har en sådan konstruktion behöver maninte ha detta krångel med parkeringsköp.Vi tycker att det är litet egendomligt att moderateroch folkpartister, som alltid talar om att man skallavreglera och att man i större utsträckning skall habestämmelser som innebär att det ställsfunktionskrav och inte detaljkrav, inte ställer sigbakom detta. Jag skulle vilja ha ett svar på varförmoderaterna och folkpartisterna inte ställer sigbakom denna avreglering och på att det ställsfunktionskrav på transporterna i stället fördetaljkrav på bilplats.Med det anförda vill jag yrka bifall till reservation7 i betänkandet.Anf. 110 ():Herr talman! Tack för att jag fick gå in i debattenföre . Jag skall emellertid inte bli sålång i talarstolen som jag själv är.Jag har följt denna lags krokiga tillkomstväg sedan1969/1970, då den dåvarande regeringen gav ut ettförsta utkast till fysisk riksplanering. Vägen harvarit ganska krokig.Jag tyckte från början, som ung arkitektstudent, attdetta var mycket intressant. Man skulle ju ta ettrejält tag i byggandet och på vår bävermentalitetsom människor -- vi bygger och river vårasamhällen -- och det måste faktiskt ske på ettalltmer reglerat sätt för att vi skall få balans mellannatur och samhälle, och mellan natur och kultur.Detta stötte snart på patrull, och det blev ensplittring mellan natursynen och samhällsynen. Vifick då dels , delsnaturresurslagen.Trots den fina utredningen om naturresursersnyttjande och hävd -- någonstans mitt på vägen,och fram till denna lags tillkomst -- blevnaturresurslagen ändå en ganska tandlös historia.Den ingår i och för sig inte i detta betänkande, menden ingår så att säga i lagområdet.Vid en översyn av hela miljölagstiftningen isamhället ser vi det som naturligt att dennabäverlag, , ochnaturresurslagen kommer att ingå i en enhetligmiljöbalk. Då kommer vårt byggande in i rättsammanhang, dvs. tillsammans med naturkraven.Det som vi diskuterar ganska mycket ibostadsutskottet, nämligen ett ekologisktbyggande, inte minst på grund av motioner frånmiljöpartiet de gröna, kommer, så vitt jag förstår,att innebära att vi måste skärpa kraven ytterligareexempelvis på byggrätter, vilket har tagits upp här.Då kanske vi kommer i ett läge då vi måstebegränsa byggrätterna ur ekologisk synpunkt. Deekologiska ramarna måste begränsa byggrätterna.De skall alltså inte vara enbart tidsbegränsade. Idetta sammanhang måste jag med skärpa kritiseramoderater och folkpartister som har fört enoroväckande manchesterliberalistisk debatt här omfrihet för stormarknadsetableringar, osv. Jag tyckeratt det är ganska skrämmande, och man skullekunna kalla det för ett B & W-stormarknadspolitisktmanifest som man här spelar upp. Jag är mycketorolig för att den typen av politik skall vinna gehörhos folket efter valet . Därför vill jag stödjacenterns reservation 6 med anledning av mom. 6 iutskottets hemställan. Jag vill därmed uttrycka oroför att vi kommer att få alldeles för fria tankar kringstormarknadsetableringar. Uppenbarligen skallman också ha Las Vegas-skyltar, eftersom man intevill ha några inskränkningar när det gällerneonskyltningen.Jag yrkar alltså bifall till reservation 6. Jagvill också yrka bifall till och vänsternsreservation 7 med anledning av mom. 7 i utskottetshemställan, som handlar om parkeringsköp. JanStrömdahl har redan anfört motiveringarna tilldenna reservation, nämligen att vi inte skall reglerain bilen i bostadsområdena och i samhället på detsätt som sker genom . Bilenfår finnas i trafiksystemet. Den skall inte inreglerasi bostadens närmiljö på det sätt som faktiskt skergenom plan- och bygglagen.Anf. 111 ():Herr talman! har varit ikraft . Lagen kom till efter en långutrednings- och förberedelsetid. Men lagen ärockså mycket omfattande.De erfarenheter som nåtts under dessa år är mycketgoda. Lagen är allmänt accepterad och fungerar väli det svenska samhället.Jag håller med när det gäller hansbedömning om lagens genomförande, nämligen attden har gått bra och att alla katastrofer som skulleinträffa efter det att lagen hade trätt i kraft haruteblivit. Vi som stod bakom beslutet,socialdemokraterna och , visste detta redannär vi fattade beslutet. Andra var offer för sin egenpropaganda.Lagens tillämpning har följts av en styrgrupp somföreslagit ändringar och justeringar, vilket nu letttill att denna proposition har framlagts.I propositionen föreslås bl.a. en enklare hanteringav detaljplaneändringar samt att villkorade bygglovkan ges innan planer vinner laga kraft. Vidare geskommunerna rätt att i detaljplan ellerområdesbestämmelse införa bygglovsplikt för vissagrundvattentäkter. Kommunerna föreslås också fåmöjlighet att begära in krav på ersättning i vissa fallinnan detaljplan antas.Utskottsmajoriteten tillstyrker propositionen medett undantag och det gäller förhandsbesked däroklarheter har uppkommit beträffandeombyggnader. Utskottet begär här ettklarläggande, och regeringen bör återkomma tillriksdagen med sin syn på denna fråga.Till betänkandet har fogats ett antal reservationer,och jag tänker kommentera några.Moderaterna vill att översiktsplanerna skall varafrivilliga och inte obligatoriska. Detta krav är deensamma om, och det har hängt med sedan PBLträdde i kraft . Vi tycker att översiktsplanernaär viktiga, inte minst när det gäller hurriksintressena skall tillvaratas. Hur detta skallbevakas framgår inte av reservation.De kanske inte anser att detta är så viktigt. Enfrivillighet på detta område skulle innebära risk föratt bl.a. naturresurslagens intentioner omhushållning med naturresurserna skulle åsidosättasoch att riksintressanta miljöer ej skulle bevaras.Därför yrkar vi avslag på denna reservation.Centern vill att skall tala om förbyggnadsnämnderna vilken kompetens deraspersonal skall ha. Vi tycker att det utöver vad somsägs i PBL om arkitektutbildad personal inte finnsnågon anledning för att här komma medpekpinnar. Vi tror att kommunerna själva är bästpå att avgöra detta. Vi litar på kommunpolitikerna.Riksdagen behöver inte bestämma allt i detalj.Moderaterna och vill begränsakommunernas möjlighet att i PBL styramarkanvändningen i vad avser detaljplan.Moderaterna går t.o.m. så långt att de i motionBo72 skriver: ''Så som vi i annat sammanhangredovisat anser vi att kommun i detaljplan inte skallkunna styra detalhandelns lokalisering ochvarusortiment.'' Om menar vad somstår i motionen betyder det att detaljhandelnslokalisering skall stå utanför all detaljplanering,och varhelst en affärsman väljer att uppföra sinbutik skall samhället inte kunna ingripa. Jag måstefråga : detta att butiker skallfå uppföras var som helst, oavsett vad planerinnehåller, i parker, på torg osv. ?Byggnadsnämnderna kan ju inte ingripa om dettainte går att reglera i plan.I vad gäller PBLs möjligheter att i detaljplan styrahandelslokaliseringar har kommunerna dettaansvar. Kommunen kan med olikaplanbestämmelser skilja industri och handel idetaljplan.På vissa villkor kan handel med livsmedel reglerasför att hindra en från allmän synpunkt olämpligutveckling. Det kan gälla att hindra en utarmningav ortens centrum. En serviceutredning skall dåfinnas för att handeln med livsmedel skall kunnaregleras, dvs. ytbegränsas eller förhindras på vissplats. Kommunen kan i denna utredning bedömaeffekterna av en tänkt etablering. Ett skäl kan varaminskad tillgänglighet för kategorier av invånare.Dagligvaruförsörjningen i bostadsområdena ärvanligen planerad ur ett fotgängarperspektiv mednärhet och trafiksäkerhet som mål. De som inte hartillgång till bil, äldre, handikappade m.fl. ökarbehovet av hemtjänstpersonal, med ökadesamhällskostnader som följd. När andelen äldreökar leder minskande tillgänglighet till att dessamänniskors inköpsproblem övervältras påsamhället när närbutiken försvinner.Kollektivtrafiken kan behöva byggas ut ellerändras. Det blir då en ökning av biltrafiken medmiljöproblem som följd. Det kan också behövasfler hemsamariter. Detta är frågor somkommunerna måste beakta. Jag vill här svara påNils och fråga tillmig.I gjorde socialförvaltningenberäkningar för att se vad en ytterligarebutiksnedläggelse i bostadsanknutna lägen skulle fåför konsekvenser inom omsorgen. Enligtprognoserna för skulle 1 170personer ha behov av hemhjälp år 1995.En ytterligare stormarknadsetablering ikommunen, med påföljd att fler bostadsanknutnabutiker får ett mindre kundunderlag och lägger nedsin verksamhet, resulterar i att det går åt ytterligareen och och person medhemhjälp för inköp. Följden blir att man inomkommunen måste anställa ytterligare 45heltidsanställda hemsamariter, en kostnad på 7,75milj.kr. Utöver detta tillkommer kostnaderna förfärdtjänst.I en reservation krävs att som ett allmänt intressekonkurrensbestämmelser införs i PBLs 2 §. Det härhar , och jag tror även ErlingBager, varit inne på.I den ursprungliga PBL-propositionen som ladesfram 1986 står det: ''Inom ramen för planeringenbör konkurrensen ges ett så fritt spelrum sommöjligt för att hålla priserna nere.'' Det står ocksåatt det inte är något samhällsintresse att begränsakonkurrensen.Konkurrensen inom detaljhandeln betonas alltså iPBL. Begreppet handelsändamål i en detaljplankan inte reglera typen av butik. Det är lika för ICA,Domus eller lågprisbutik att etablera sig. Det äralltså konkurrens på lika villkor.PBL ger således tillräcklig grund för att prövalämpliga butikslokaliseringar, utan attkonkurrensen sätts ur spel.Skulle konkurrensbegreppet föras in i lagen, skulledetta leda till komplikationer som inte haranalyserats.Ett allmänt framhävande av konkurrensfrågornadirekt i lagen skulle innebära att inte baradetaljhandelskonkurrens skulle främjas. Allkonkurrens om marken skulle i så fall behandlasutifrån ett sådant perspektiv. Detta strideruppenbart mot det grundläggande syftet medplanlagstiftningen, dvs. att väga olika intressen motvarandra, där miljöintresset i vid mening fått ensärskild tyngd genom naturresurslagen.Vidare skulle en ''konkurrensbestämmelse'' i lagenförhindra den typ av avvägning som har att göramed tillgängligheten när det gällervaruförsörjningen. Detta är en fråga som behöverbevakas särskilt under 1990-talet.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka avslagpå reservationerna om handelslokalisering ochkonkurrens.Slutligen vill jag beröra en reservation frånvänsterpartiet och om parkeringsköp.S.k. parkeringsköp kan göras för att tillgodosesamhällets krav på parkering, om denna inte kanske på den egna tomten. Detta kan åstadkommasgenom att kommunen eller någon annan ordnarmed en parkeringsanläggning, varefterfastighetsägarna köper in sig. Anläggningen börfinnas i närheten av tomten, och den skall varafärdig inom rimlig tid.Reservanterna menar att detta är onödigt. Detstimulerar bilanvändning i tätorterna. Att förnekabilens existens och användning även förtätortsinvånarna är att gömma huvudet i sanden. Vimåste planera vårt samhälle med hänsyn till denverklighet som vi befinner oss i, och där har bilen en mycket central roll. Det måste vi finna oss iintill dess vi hittar en godtagbar ersättning. Attblunda för detta faktum skulle ställa till storaproblem. Därför bör parkeringsfrågorna kunnalösas genom parkeringsköp där så anseserforderligt.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag påreservationerna.Anf. 112 ():Herr talman! Låt mig i korthet ta upp det här medkonkurrensen.Det är tydligt att både propositionsskrivarna ochutskottets majoritet är angelägna om att betona attdet är viktigt med konkurrens. Det ligger liksom itiden att göra det. Men ni kommer inte till skott.Det är faktiskt ändå så, , attkommunerna i praktiken använder PBL för attbegränsa t.ex. livsmedelshandelns etablering påvisst ställe. Däremot förhåller det sig naturligtvisinte så, som ni möjligen ville antyda, att vi önskarfritt fram för etablering av livsmedelsbutiker precisvar som helst. Vanlig prövning enligt detaljplanmåste givetvis ske. Det som det här handlar om äratt själva varusortimentet i praktiken begränsas avkommunerna med hänvisning till PBL. Det är enkonkurrensbegränsning som exempelviskonkurrenskommittén har uttalat oro över.Beträffande resonemanget om de olyckor somhänder om kommunens varuförsörjningsplan intefungerar vill jag säga att jag tycker att det vittnarom en övertro på politikernas förmåga att planerasamhällets funktion. Man kan på samma sättförsvara att t.ex. en olönsam industri skall få varakvar, eftersom en nedläggelse skulle få vissasamhällsekonomiska konsekvenser. Jag tror att vimåste överge denna typ avplanhushållningsresonemang.Anf. 113 ():Herr talman! Först några ord om hur PBL fungeraroch har fungerat och om den lovsång somcenterpartister och socialdemokrater sjunger omPBL.Den 1 juli är ett viktigt datum för mångafastighetsägare. Då upphör nämligen de gamlaplaner som har funnits före PBLs ikraftträdande.Dessa planer innebar ett fortsatt femårigt liv. Efterden ankommer det helt på kommunen, omgamla planer skall förlängas. Den enskilde har dåingenting att säga till om. Det kommer kanske en hel del synpunkter till de partiersom ligger bakom . Jag harredan hört åtskilliga synpunkter. Många människorvet inte vad som sker.Sedan några ord om det som togupp. Vi anser att kommunen har en mycket stormakt med den nuvarande utformningen av plan-och bygglagen, medan den enskilde har mycketliten makt. Då genomförandetiden har gått ut ärdet endast kommunen som har rätt att bestämmavad som skall ske: om det skall förlängas eller omdet skall göras om. Vi har kritiserat detta. Denkorta tiden , , har vi ocksåkritiserat, eftersom den så starkt kan begränsakommunernas styrning av planerna.När det gäller handeln kan man säga att det är litetmärkligt att regeringen lägger fram propositionersom delvis har olika budskap. Jag nämnde i mittanförande att regeringen på grundval avkonkurrenskommitténs arbete har lagt fram enproposition, där det konstateras attkonkurrensbegränsande inslag förekommer isamband med den kommunala planprocessen.Detta säger ett statsråd, medan ett annat statsrådsäger någonting helt annat. sade isitt anförande att han tycker att man klararhanterandet av konkurrensen, att det inte finnsnågon styrning. Är det inte mycket märkligt, RuneEvensson, att SPK pekar på en rad fall därkommunerna har hindrat en etablering avaffärshandeln. Även konkurrenskommittén harkommit fram till samma sak.Vi har härigenom ett system som innebär att man ikommunerna kan dela ut tillstånd till t.ex. Konsumoch ICA och sedan anse att det inte skall finnas flerbutiker. Så hålls priserna uppe. Vill nisocialdemokrater verkligen göra något radikalt föratt sänka matpriserna, ta då bort de här styrmedlenoch etableringskontrollen och ge handelnmöjligheter att verkligen konkurrera.Anf. 114 ():Herr talman! Jag tyckte att det i den här debattenvar litet upphetsande att få höra hur moderater ochfolkpartister gör sig till tolk för något slags nydemokrati. Man lämnar så att säga den beprövadedemokratiska formen i , där folkstyre, somvi känner till det, måste reglera byggandet, handeloch trafik genom lämplig lagstiftning. Denlagstiftningen som vi efter mycket möda har fåttfram i är inte jag helt nöjdmed. Jag anförde också att de ekologiskabegränsningarna måste in , vilketkanske var tänkt tidigare.Jag vill fråga , som uttryckte sig såstarkt för , om han intetycker att det ligger någonting i att stödjacenterpartiets krav på att länsstyrelserna skall fåytterligare litet större möjligheter att inskrida motetableringar av stormarknader, när han hör hur detlåter från folkpartister och moderater i de härfrågorna. Jag är allvarligt oroad när ochmoderaterna flirtar åt det nydemokratiska hållet.Anf. 115 ():Herr talman! Jag vill börja med att kommenteradebatten om styrningen av detaljhandelnsplacering. Där håller jag helt med att den ordning vi har, där man medöversiktsplan och detaljplanebestämmelser idemokratiska former bestämmer sig för var manvill ha olika former av service, var man vill ha olikaformer av bostäder osv. Det är grundläggande iplansystemet. Att man i det systemet skulle fritavissa verksamheter från att i demokratiska formerregleras är helt främmande. Att dessutom spelaupp den här snyftvisan om att den dyra maten berorpå möjligheten att styra detaljhandelns lokaliseringmed PBLs planformer är bara ren och skär bluff.Jag menar att det finns tillräckligt många exempelpå hur man vid en stormarknadsetablering hardränerat möjligheten att ha kvar bostadsnärasmåbutiker för att man skall känna allvaret i dennavarning. Vad skulle maten kosta för de hushåll somblir av med sina närbutiker och som för att kunnainköpa maten också måste skaffa sig bil tillhushållet. Det är inte bara priset i butiken dethandlar om, utan också om priset på att få hemvaran från butiken.I parkeringsfrågan drog till med enliten snyftvals om behovet av bil. Vi håller med omatt bilen har sin plats. Den behövs i vissasammanhang.