prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Jag ficknu höra att det endast är socialdemokraterna,och som har drivit fråganom konsumentintresset. Jag tycker faktiskt att detär mycket förvånande, ren lögn, skulle jag viljapåstå. Man måste först och främst fråga sig vad detär konsumenterna vill ha. De vill naturligtvis habillig mat. Där har t.ex. vi från drivitmomssänkningen, som är betydligt bättre ocheffektivare än gränsskyddssänkningen.Det andra som konsumenterna vill ha ärnaturligtvis frisk och hälsosam mat. Jag har närakontakt med matallergiker, och jag vet vilketbekymmer det faktiskt är för dem att handla mat Det finns inte ordentligt angivet vilkakemikalier som har använts osv. Ena dagen kanman äta ett äpple. kan man inte äta det,fastän det ser precis likadant ut.Konsumenterna vill inte ha bestrålad mat,besprutad mat, antibiotika i maten osv. Vilka är desom har drivit kravet på skärpta djurskyddsregler?Är det inte om några konsumenterna? Det finns jut.o.m. konsumenter som har vägrat äta kött, därföratt de inte tycker att djurskyddsreglerna är sådanasom de har krävt. Här tycker jag att det skall finnasett klargörande: Var finns det djurskyddsregler somär bättre än eller likvärdiga med dem vi har härhemma?Sedan anser jag också att man ganska ensidigt härförsöker antyda att maten, i huvudsak denimporterade, kommer att komma från EG. Det ärmed EG vi skall handla i det här fallet. Så kommerdet naturligtvis att bli , om vi går medi EGs inre marknad. Men till dess är det väl flerländer har handelsutbyte med, och jag haren känsla av att i många av dessa länder ärmiljökraven betydligt lägre än de som vi har härhemma. Det är väl inte meningen att vi för att fåbillig mat skall exportera miljöproblemen?Anf. 87 () replik:Herr talman! Att socialdemokraterna nu vill lyftafram konsumentperspektivet i debatten är vinaturligtvis från sida mycket gladaöver. Vi kände oss nämligen rätt så ensamma i förraårets livsmedelspolitiska debatt om detperspektivet. Om man granskar förra årets beslutså kan vi också lätt konstatera att justkonsumentintresset var den fråga som domineradedebatten. Men konsumenterna har, som sagt, inteenbart intresse av låga matpriser, även ommatkostnaderna utgör en oerhört viktig del avhushållskostnaderna. Vi har från vänsterpartietssida i denna diskussion försökt lyfta fram en delperspektiv, som vi tycker är mycket väsentliga. Dithör t.ex. kvalitetskontroll när det gällerimporterade livsmedel, dit hör ambitionen attskapa bättre förutsättningar för det ekologiskalantbruket och dit hör även ett utökat ansvar frånsamhällets sida för småskalig livsmedelsproduktionsamt livsmedelsförädling.Vi har inte i utskottet fått gehör för de här kraven.Jag tycker i alla fall att anförande istort sett saknade motiveringar.Jag tycker också att det är märkligt att ni frånsocialdemokratisk sida inte kunnat tillstyrkaförslagen på det här området.Anf. 88 () replik:Herr talman! hävdade i sitt anförandeatt det inte skulle vara fråga om någon ensidigprissänkning. Jag förstår då inte riktigt om hanmenar att den prissänkningen inte är ensidig elleratt det inte är fråga om en sänkning, eller om manmenar bådadera. I propositionen, s. 15, står att''referenspriserna -- justeras därför ned med igenomsnitt i förhållande till nuvarandenivå. Detta innebär att gränsskyddet justeras nedmed i genomsnitt . ''Om man kan justera priserna nedåt utan att sänkadem, så vill jag i så fall ha något slags förslag till hurdet går till. Å andra sidan ställer Selberg en frågatill mig och , hur en borgerlig regeringskulle hantera det här problemet. Ja, då har hanalltså utgått ifrån att det var fråga om enprissänkning. Om det inte är fråga om enprissänkning givetvis inte heller någon prishöjning.Men om vi låter bli att genomföra en prissänkning,vi inte heller höja några priser. Det skulle innebäraen bättre lösning på det här problemet, för då kanvi stå fast vid det som bestämdes förra året.Sedan sade något som jag inte begrep.Han sade att det blir en sämre miljöprofil medcenterns linjer Jag vet inte vad han syftade på.Däremot vet jag att om det svenskakulturlandskapet växer igen, är detta enmiljöförändring som det svenska folket inte harbeslutat om.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag känner inte igen AnnikaÅhnbergs beskrivning överkonsumentverksamheten och vårt sätt att stödjakonsumenterna. Vi har i otaliga sammanhang ställtupp på konsumenternas sida och på en brakonsumentpolitik. Det är även arbetarrörelsensuppgift att stå nära konsumentorganisationerna,vilket den också har gjort.Det gäller också att hitta ett samband mellankonsumenter och producenter, och detta är oerhörtviktigt. Om man ställer sig enbart på den ena sidanblir det säkert problem. Den politik som vi skallföra bör också kunna tas emot positivt och mötasmed förtroende från såväl producenter somkonsumenter.Sven framhåller ofta att man skallvara rakryggad och stå för vad man säger ochskriver. Det vill jag verkligen hålla med om. Men imoderaternas motion skriver man: I ett litet landsom är det särskilt angeläget medvaruflöden över gränserna. Import av olikaprodukter breddar utbudet. Export ger de svenskaföretagen möjligheter att avsätta sina produkter påandra marknader. Ökad frihandel stärkerkonkurrensen till gagn för konsumenterna.Handeln med jordbruksprodukter är dess värrekringskuren av en rad regleringar ochhandelssnedvridande stöd.Det här är ord som egentligen inte är värda särskiltmycket. Appropå den uppriktighet som visade i inledningen av debatten, vill jagsäga att handling är mera värt än ord.Till vill jag säga att om det skullevara fråga om en ensidig sänkning, skulle vi sänkagränsskyddet så att vi medgav en betydligt ökadimport. Så blir nu inte fallet. Gränsskyddetanpassas i stället till en nivå som svarar mot deinhemska priserna. Det är bakgrunden till att mangör denna anpassning av gränsskyddet.Anf. 90 () replik:Herr talman! Jag fick tyvärr inte mycket till svarpå mina frågor. Det bekräftar min oro för att detsocialdemokratiska konsumentperspektivet ärtämligen inskränkt och begränsat. Jag hoppasverkligen att det här skall ske en förändring.När det gäller kvalitetskontrollen av såvälinhemska som importerade livsmedel anser vi ivänsterpartiet att det är en av de allra viktigastefrågorna vi har att ta ställning till inför den framtidalivsmedelsproduktionen och livsmedelsimporten.Om inte kvalitetskontrollen kan bli bättre, kommerdet att bli mycket svårt att hävdakonsumentintresset.I fråga om alternativ odling och ekologiskt lantbrukvar det så lyckligt att -- då det ocksåråkade vara valår -- kom socialdemokraterna på iseptember att man skulle införa ettomställningsstöd till den alternativa odlingen. Detvar väldigt bra, men det var ett mycket kortsiktigtstöd som riktades bara till dem som valde attomställa just under första perioden . Det leddetill en ryckighet som omöjliggjorde en långsiktigplanering inom denna del av lantbruket. Vi ivänsterpartiet anser att det behövs en bättrestimulans direkt till den alternativa odlingen, menockså att omställningsåtgärder och en ny långsiktiglivsmedelspolitik borde utformas så att man i högregrad gagnar den här mycket viktiga delen avjordbruket, som inom sig bär framtiden för detsvenska jordbruket. Den alternativa odlingenkommer inte alls att utgöra bara den lilla nisch somden gör i dag.Anf. 91 ()replik:Herr talman! Inte heller jag fick några svar på minafrågor om konsumentintressena och matkvaliteten,men det hade jag kanske inte förväntat mig heller.Återigen upprepas detta med att det är fråga om enanpassning och inte någon sänkning avgränsskyddet. Det stämmer ju inte med vad somframkom vid utskottsbehandlingen av ärendet. Dådiskuterade vi naturligtvis just den här frågan ochdet sades klart och tydligt att syftet var att pressaned priserna. Konkurrensen skulle öka. Det rördesig om en sänkning utöver det som anpassningenoch den tekniska biten medgav. Jag tycker att manskall tala klarspråk i det fallet.Anf. 92 () replik:Herr talman! Till vill jag säga attdet har skett en utveckling avalternativodlingen. Det må vara att dennautveckling inte har gått i den takt som AnnikaÅhnberg hade velat se och att man skulle ha haftstörre arealer. Helt klart är dock att utvecklingen,som har skett med stöd från samhället, har varitpositiv. Man måste finna sig i att man även här fårjobba på en marknad och om man har bättreprodukter bör det inte heller vara svårt att fåavsättning för dem. I och för sig kunde utvecklingenha gått snabbare, men den har dock varit positivunder hela 80-talet.Småskalig produktion är också ett område som harutvecklats en hel del under senare år.Lantbruksstyrelsen gjorde en utredning där mankonstaterade att det gick bra att starta småskaligproduktion och utveckla denna. Det fanns ingastörre hinder med de spelregler som vi har.Dessutom har glesbygdsstödet ökats liksom olikakombinationsstöd som kan användas för dettaändamål.Anf. 93 Jordbruksminister ():Herr talman! Genom den livsmedelspolitiskareformen har vi valt att bryta med den gamlaregleringspolitiken. Därmed kommer det att bli ettmer varierat utbud av mat till lägre priser, vilketgynnar konsumenterna. Det kommer att bli störrefrihet och möjlighet för producenten att utnyttjasitt kunnande och sin fantasi i det dagliga arbetet.Det skapar förutsättningar för ett långsiktigt,lönsamt och livskraftigt jordbruk.Att bryta den gamla politikens regleringstänkandeoch skapa utrymme för mångfald och frihet har intevarit, och kommer inte att vara, någon lätt uppgift.Regeringens politik bygger på ett helhetstänkande,där vi i tur och ordning reder ut de problem ochhinder som vi kan se på den långa och iblandkrokiga väg som livsmedlen tar från bonden tillkonsumenten.Herr talman! Av de uppenbara tidsskäl somföreligger skall jag inte behandla alla de olika stegsom här har diskuterats när det gäller förra åretsbeslut. Jag vill dock påminna om det som kallas fördet tredje steget och som kommer att diskuteras häri kammaren i samband med näringsutskottetsbetänkande som har med konkurrenslagstiftningenatt göra och som innebär en skärpning avlagstiftningen när det gäller bl.a. industriledet.Konkurrensfrågorna behandlas ju också i sambandmed mellan EFTA och EG.Den anpassning av gränsskyddet till deförändringar av den inhemska prisnivån som nuinträffar till följd av livsmedelsreformen är bara enbegränsad del av det som man kallar det andrasteget. Vi hoppas att under höstenskall kunna ge resultat i form av en ömesidigsänkning av gränsskyddet. Det handlar ombetydande sänkningar som alla länder har åtagitsig. Och jag vill påminna om att samtliga GATT-medlemmar har åtagit sig att göra betydandesänkningar gentemot varandra av de olikajordbruksstöden. Den anpassning som riksdagennu tar ställning till är egentligen odramatisk ochsjälvklar mot bakgrund av tidigare fattade beslut.Det är inte så mycket själva förslagen ipropositionen som har väckt det storaengagemanget, utan det är i hög grad de kampanjersom har föregått propositionen.Jag vill börja med att till säga att närman talar om valpopulism från regeringens sida villjag i all vänlighet undvika att bli sammankoppladmed LRF-ledningens kampanjapparat. Det ärfaktiskt RLF som vid en presskonferens, precis somhar sagts här, innan propositionen ens varframlagd, har mullrat och tämligen bombastisktuttalat effekter av denna proposition som inte harmycket med verkligheten att göra. Jag har inte pånågot sätt velat dramatisera och påstå att den härgränsskyddsanpassningen är ett stort inslag i vårlivsmedelspolitik. Det stora inslaget i vårlivsmedelspolitik är de sänkningar av matprisernasom vår interna avreglering, som fattadebeslut om förra året, åstadkommer och som ärtänkt att säkerställa att de till viss del skall kunnabli bestående genom att man anpassargränsskyddet därefter. Och det är sannerligennågot helt annat. Detta är ingenting, ,som det har varit möjligt för regeringen att göra påegen hand med uppdrag till jordbruksnämnden.Det kräver ett bemyndigande från när denya referenspriserna fastställs för att regeringenskall kunna gå vidare till jordbruksverket, och föratt jordbruksverket sedan skall kunna kommatillbaka till regeringen så att regeringen då kan fattade beslut som den nu står i begrepp att fatta.Till dem som talar om ensidighet och säger att dethar sagts att det inte skall bli någon ensidighet, villjag säga att detta inte är fråga om någon ensidighet.Det är rent ut sagt nonsens, ochSven . Det här är en typ avgränsskyddsanpassningar som är tämligen vanliga.Och EG, som i varje fall sig för, har enbart , om vi håller oss till 1990, 1991 och 1992, gjortgränsskyddsjusteringar nedåt på t.ex. vete, korn,majs, mjölk och fläsk. Att det skulle vara ensidigt,och att detta skulle förekomma bara i ärrent ut sagt nonsens. Det förekommer som normalainslag i EG, och det förekommer som normalainslag också i . Men vi i har hittillsunder många decennier varit vana vid att deanpassningar som vi har gjort har handlat omhöjningar av gränsskyddet. Det har då sällan lett tillsamma tämligen infekterade debatt som närgränsskyddet nu skall sänkas såsom en anpassningtill de interna svenska marknadspriserna.Kring denna reformprocess har det stormat ganskamycket. LRF-ledningen har gått till mycket hårt angrepp mot regeringensförslag och inte velat delta konstruktivt. Men detpåminner om den debatt som vi har haft i mångaår där man inför varje nytt steg har så att säga sattfötterna i marken och sagt att falluckan nu öppnasför det svenska jordbruket. Det har hjälptlagförslagen, olika delar avomställningsdiskussionen och mycket annat. Men iefterhand har man i regel förstått att de beslut somfattades var kloka och riktiga. Och jag är tämligenövertygad om att när vi träffas här igenkan vi konstatera att den här anpassningen var enriktig åtgärd, att den vidtogs ochatt den får den uppslutning som goda förslag brukarfå efter hand.Och omställningen går ingalunda dåligt. Också idetta sammanhang är det många olyckskorpar somhar hävdat att det var fråga omskrivbordsprodukter, att det inte skulle gå atttillämpa, att det var dåligt förberett, osv. I självaverket har anslutningen när det gäller våraanläggningsstöd, slaktbidrag och allmännaomställningsstöd varit över förväntan. Och jag hoppas att vi här i inteskall bidra till att skapa en onödig pessimism och enverklighetsbild som inte är korrekt.Herr talman! Mot bakgrund av den utomordentligthäftiga kampanj som har förts och mot bakgrund avatt vi har ett valår med en intensiv valrörelse, villjag gärna säga att när partier som ochvänsterpartiet ställer sig bakom propositionen ochde viktiga förslagen som finns i olika avseenden ochregeringen skall givetvis också ta hänsyn tillutskottsskrivningar -- visar det att sakligheten iutskottet har vunnit. Det är viktigt att man kan ståpall för kampanjer där förslag karakteriseras somnågot annat än vad de är och att man vågar stå fördet som är sakligt. Det är naturligtvis skälet till attdet nu finns en majoritet i riksdagensjordbruksutskott bakom regeringens förslag. Densakligheten, som omfattar ochvänsterpartiet, gäller tyvärr inte de andrapartierna.Karl brukar ju vara en kunnig,resonabel och även skicklig debattör. Men han harväl fallit för den gamla idén att omargumentationen är svag höjer man rösten. Jag villegentligen bara säga en sak till närdet gäller den personliga kritik som han gav uttryckför. Om man diskuterar politikers hederlighet ochom man talar om politikens trovärdighet och riktarkritik mot en enskild person, skall man inte, KarlErik , i samma andetag felcitera denpersonen. Det är precis det som man inte skallgöra. Jag skulle föreslå att görupp med sitt eget samvete. Var och en kan läsa vadsom står i propositionen och försina syften väl passande felcitat. Ta gärna enöverläggning med den egna trovärdigheten på denpunkten, är många som har pekat på hur moderaternahar helt olika ansikten beroende på vilken frågasom diskuteras. har de använt nästanvarje tillfälle att knyta samma socialdemokratinmed kommunismen och dess sammanbrott iÖsteuropa. Vi socialdemokrater skulle stå församma regleringstänkande som har lamslagitekonomin i länderna i . Vi skulle t.ex. haförlamat utvecklingen för den svenska ekonomin.Detta är ett tema som tog upp så sentsom med . Vi skullestå för planekonomi och regleringar. Moderaternasjälva står då för frihet och mångfald.När det gäller gränsskydd, konkurrenslagstiftningoch liknande, då står på monopolensoch regleringarnas sida mot konsumenterna. Detgäller även yttrande i utskottet, attde också går in för att bevara regleringar även iandra avseenden, t.ex. när det gällerexportfinansiering. Vad vill säga ärmed andra ord: Gärna marknader om det gällerbarnomsorg, och gärna marknader om det gällersjukvård och utbildning inom den offentligasektorn, men inte marknader om det gäller fläsk,, ost och mjölk.Tidningen skrev: Gärna solidaritet ochkollektiv exportsamverkan mellan företag men intesolidaritet och kollektiv samverkan mellanmänniskor.Herr talman! Det har på många håll talats om att ensvensk EG-anpassning på detta område skulleinnebära att de åtgärder som vi nu vidtar äronödiga. Inom EG pågår nu en mycket omfattandediskussion om att radikalt förändra dengemensamma jordbrukspolitiken. Inriktningen närdet gäller de viktigaste frågorna har vi redovisat ipropositionen. Jag vill ytterligare understryka attde kontakter som vi har haft med representanter förEGs medlemsländer ger mycket tydliga besked.Det pågår en diskussion om hur framtida stöd skallfördelas mellan länder, om de skall gå till alla ellerenbart till de minsta företagen, osv. Menutgångspunkten för diskussionen inom EG är attdet är ofrånkomligt att minska gapet mellan EGsinterna marknadspriser ochvärldsmarknadspriserna. Man diskuterar ocksåmöjligheterna att införa nya stöd, direkta stöd, föratt öka jordbrukets positiva påverkan på miljön.Det råder ingen tvekan om att det finns viktigagemensamma drag i den reform som börjar tonafram inom Gemenskapen och i den reform som vihar börjat genomföra i . Det gäller motiven,vilka -- såsom kommissionen har angivit dem -- ivissa fall är närmast identiska. Det gällerövergången från prisstöd till olika typer av direktastöd och åtgärder i syfte att uppnå bl.a. miljömålenbättre. Miljön lyfts särskilt starkt fram i denpågående diskussionen inom EG.Det är lika naturligt att EG med dess storaregionala skillnader inom tolv medlemsländer intehar samma typ av generösa och generellaomställningsprogram som vi har i . Manmåste tillgripa andra medel och göra andraavvägningar för att nå motsvarande mål. Detviktiga och centrala är att vi faktiskt är på väg motsamma håll. Därför är det också talande attmoderaterna, som i andra sammanhang framställersig som så intresserade av EGs förhållanden och ettmedlemskap i , har så liten kunskap om vad somi realiteten pågår inom EG. Det kan mankonstatera när man läser reservationerna iutskottet eller hör vad som sägs här i talarstolen.Sverige har inom ramen för EES-förhandlingarnaefter diskussioner med kommissionen kommit framtill ett utkast till en överenskommelse med EG påjordbruksområdet. Under de närmaste dagarnakommer dessa frågor att diskuteras avGemenskapens beslutande organ. Vi harnaturligtvis informerat jordbruksutskottoch andra organ om dessa överläggningar. Om detblir ett resultat av dessa förhandlingar liksom avandra EES-förhandlingar om jordbruket, tror jagatt vi kan få ett nytt bidrag på ett område, som ärviktigt för att vi skall kunna förbereda oss bättre förden större europeiska marknaden. Vi skulle fåmöjligheter som vi inte har till export till EGav framför allt förädlade livsmedel. Vi kommerstegvis att kunna skaffa oss en bra position på denmarknaden inför ett medlemskap. Det gällermånga typer av förädlade livsmedel:köttprodukter, inte minst ost, frysta ärtor, vodkaoch mycket annat.Vi har fått röra oss inom kvoter. Det är EGsförhandlingsuppläggning i detta sammanhang. Vivill ha bort tullar, införselavgifter ochexportsubventioner och inom ramen för kvoter fåen fri handel med EG. Vi tycker att vi har kommmitganska långt i detta avseende. Det gäller äventrädgårdsprodukter, frysta och beredda grönsaker,margarin och mycket annat. Vår målsättning,liksom andra deltagande länders målsättningar idessa förhandlingar, är att få en balanseradöverenskommelse med EG.Denna typ av överenskommelse, om den antas, ärnaturligtvis inte något stort steg utan ett begränsatsteg, men den skulle ge svensk livsmedelsindustrioch svenskt jordbruk möjlighet att tidigare än ettmedlemskap komma in med bra villkor på EGsmarknad.Låt mig också säga att det i de EG/EFTA-förhandlingar som förs ingalunda är så som någratalare här har givit sken av att inte skullevara aktivt när det gäller att mycket hårt drivafrågorna om hög kvalitet på de produkter som vihandlar med. När det gällerbekämpningsmedelsrester, antibiotika ochhormoner och vad det nu må vara som diskuteras iinternationella förhandlingar tillhör deländer som driver dessa frågor mest intensivt.Vår livsmedelspolitik syftar framåt. Den är offensivtill skillnad från de olika pessimistiskaframtidsscenarier som har utvecklats från dennatalarstol och på andra håll. Vi tror på det svenskajordbrukets förmåga att kunna utnyttja dekunskaper och den kompetens som finns både föratt lösa omställningens problem och för att på enstörre marknad se till att svenska förädladelivsmedel blir en tillgång för konsumenterna långtutöver de gränser som omöjliggör försäljningtill andra länder.När jag säger att jag och regeringen tror på detsvenska jordbruket, tycker att detsärskilt visar sig genom vår mycket starka inriktningpå att främja forskningen inom livsmedelsområdetoch jordbruksområdet. Jag tycker att AnnikaÅhnbergs inlägg i många avseenden varintressanta. Jag delar inte alla uppfattningar somhon framför men på denna punkt har hon direkt fel.I de forskningspropositioner som jag har haftmöjlighet att delta i med ansvar för mitt område harlantbruksforskningen, miljöforskningen ochlivsmedelsforskningen starkt prioriterats. Inteminst när det gäller den alternativa odlingen har detarbete som jag har haft ansvar för och före min tiddet arbete som har utförtinneburit att vi har lyft fram forskningen kringalternativt jordbruk, alternativaproduktionsformer och ekologiskt jordbruk. Detanser jag vara en mycket viktig förändring i detarbete som pågår såväl inomlantbruksuniversitetet som inom vårtforskningsråd. Ett av syftena med den utvärderingsom görs av är att se hur manskall kunna ytterligare lyfta fram den typ avändamål som har med miljö och alternativaproduktionsformer att göra. Detta är mycketväsentligt och visar att vi förvisso tror på detsvenska jordbrukets framtid.I EG kommer vi att få tampas med krafter som påmånga sätt har bättre naturliga förutsättningar,t.ex. att producera spannmål. Det kommer att blien utmaning. Det kommer inte att bli lätt.Samtidigt har vi framför oss en marknad på 340miljoner konsumenter. Mat köper man som bekantså gott som . Det är också en väldigutmaning för det svenska jordbruket att fåmöjlighet att tillgodose konsumenternas krav på enså stor europeisk marknad.Jag tror på vår förmåga att utnyttja dessamöjligheter. Vi har startat omställningen tidigareän andra länder i , och vi kan nu se hurandra länder kommer efter. Vi har ettmiljömedvetet jordbruk och ställer krav på t.ex.djurskyddet. Det ger oss ett försteg och är inte tillnackdel för våra producenter. På detta områdeliksom på många andra har vi i haftförmånen att kunna gå före och vara väl rustade därandra följer efter. Därför menar jag att det steg somvi tar är ett nytt steg för att fullfölja reformen.Det är en betydande men nödvändig omställning.Om den genomförs med god vilja och enkonstruktiv hållning, är jag övertygad om attresultatet blir bra såväl för konsumenterna som förjordbruket.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.8 § (forts.) Vissa livsmedelspoltiska frågor(forts. JoU31)Anf. 94 () replik:Herr talman! Jordbruksministern påstår att jag harfelciterat honom.