prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — Behoven är också stora inomspråkutbildningen.När det stod klart att alla oppositionspartier hadevarierande förslag till utökningar kunde utskottettill slut ena sig om en utökning med 5 000 platseroch även hur de skulle läggas ut på olika högskoloroch fördelningen mellan lokala linjer och friståendekurser. Dessutom finns en beställning på sammaantal platser . Vi i är särskiltglada för att vi lyckades få en ganska bra fördelningtill de små och medelstora högskolorna. Vi nåddeinte ända fram till vårt förslag om 6 000 platser,men tycker ändå att det är ett hyfsat förslag som nufinns. Vi har dock en reservation om att tillföraytterligare resurser inom anslaget Lokala linjer ochfristående kurser. Dessutom lyckades vi i centernåstadkomma enighet om att lägga tillbakabesparingarna i budgetpropositionen och itillväxtpropositionen, så att högskolorna nu kanpåbörja utökningen från ett ekonomiskt nollägeoch inte med underskott.Jag tycker att regeringens agerande med anledningav detta var anmärkningsvärt. somöverenskommelsen i utskottet var klar skickademan ut ett pressmeddelande om att nu minsanntänkte man lägga ut 5 000 platser, men med endelvis annan fördelning än den utskottet kommitöverens om. Detta ledde till en hel del förvirringute i högskolevärlden, där man fick dubblabudskap. Förslaget bar tydliga tecken på enomvändelse under galgen. Här gällde det att räddaanseendet när man var på väg att bli överkörd.Samma förslag kom sedan ikompletteringspropositionen. Utskottet föreslårnu -- även detta efter ett centeryrkande -- attfördela platserna i enlighet med överenskommelseni utskottet.Det är också mycket bra att vi har kommit överensi en hel del andra frågor som både har räknat upp. Det gällerutredningen av huvudmannaskapet för samtligahögskoleutbildningar, de baltiskatandläkarstuderandena, juristutbildningarna iUmeå och och inte minst den tvåårigatandhygienistutbildningen. Vi är mycket glada överatt den kommer att införas nu.Vi tycker också att det är bra att vi har lyckats fåin tandsköterskeutbildningen i gymnasieskolan ochatt den inte blir den högskoleutbildning, somregeringen har föreslagit. Vi tycker atttandvårdsutbildningen ser bra ut nu och att den haren bra profil inför framtiden.Jag skulle i det här sammanhanget, när vi nukommer att öka dimensionering så kraftigt, viljafråga om han ser någon möjlighetatt låta någon eller några av de medelstorahögskolorna bli universitet, som vi har föreslagit.Kan dessa förslag förverkligas ?Det är även värt att påpeka i det här sammanhangetatt för att göra det möjligt för alla som vill och harförmågan att studera måste de ekonomiskaförutsättningarna bli sådana att de inte leder tillsocial snedrekrytering. Så är tyvärr fallet , dåmånga studenter vet att de kommer attdigna under en skuldbörda utan synligt slut. Detgäller särskilt dem med lång utbildning som går uttill yrken med ganska låga löner. Det gäller väldigtofta kvinnor.Det nya studiemedelssystemet har snabbt visat sigotillräckligt. Vi centerpartister har länge hävdat vårmodell för studiefinansiering i form av studielön. Vianser att det är nödvändigt att återigen snabbtutreda hur en bättre studiefinansiering skall se ut iframtiden. Vi kan bara beklaga attsocialdemokrater och folkpartister isocialförsäkringsutskottet motsätter sig detta.Trots de framgångar jag beskrivit har viändå några reservationer till det här betänkandet.Jag skall beröra dem helt kort. Det gäller för detförsta miljö- och hälsoskyddslinjen. Kommunernasansvar för miljötillsynen och företagensmiljöintresse har lett till ett starktökat behov av kunnig personal. Bristen har varitmycket stor. Vi har krävt en utökningav den här utbildningen. Jag minns att jag ställde enfråga till förre utbildningsministern om just detta. Vi har varje årkrävt en utökning. Det har tagit sin tid. Vivälkomnar naturligtvis den utökning som sker iUmeå, men vi anser att den inte är tillräcklig. Viföreslår en ytterligare utökning med 30 platserunder /92 och ytterligare 30 platser åretdärefter. Dessa utökningar vill vi förlägga tillhögskolan i /för att få enfördelning av dessa utbildningar i landet.Vi har också en reservation där vi föreslår attregeringen bör pröva möjligheterna att ordnautbildning i engelska inom lärarutbildningen medinriktning på årskurs 1--7, för att ge dessa lärarekompetens att undervisa i engelska. Det är analogtmed vårt krav på att engelskundervisning skall skeredan i årskurs 1 i grundskolan.I reservation 26 vill vi ha en ekonomisk förstärkningpå drygt 3 miljoner till den unika riksrekryterandebebyggelseantikvariska linjen i . Den harett helt orimligt resursläge. Det är inte försvarbartmed tanke på den utbildningens betydelse. Detberor till stor del på att den är knuten till enhumanistisk bas, vilket i och för sig är riktigt, menden har också stora inslag av teknik,naturvetenskap och samhällsvetenskap. Dettaleder till högre kostnader.Som jag tidigare nämnt vidhåller vi vårt förslag omutökning av anslaget till lokala linjer och friståendekurser, vilket finns i reservation 28. Beträffandesjälva inrättandet av dessa platser har vi nöjt ossmed ett särskilt yttrande.Det andra betänkandet i den här debatten är nog såviktigt, även om det inte finns delade meningar här.Det gäller godkännandet av ett avtal avseendeErasmus-programmet. Det är mycket bra att vi nukommer med i , men det ställer också kravpå oss att uppfylla de förpliktelser detta för med sig.I veckan fick vi en skrivelse från Stockholmsstudentkår, som också relaterade.Den skrivelsen visar på svårigheterna att fåstudentbostäder och på de höga kostnaderna fördessa bostäder. Den visade även på detförhållandet att gäststudenter ställs utanförstudentrabatten för resor. Detta är några av defrågor som vi måste se över för att utbytet skallkunna fungera i framtiden.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligareservationer där finns med, men jag nöjermig med att yrka bifall till reservation nr 1 i UbU12.Sist vill jag rikta ett stort och varmt tack tillutskottets ordförande . Jag förståratt detta är hans sista debatt i kammaren, i varje fallden sista debatt där vi möts. harimponerat stort på oss alla i utskottet genom sinakunskaper, sitt engagemang till och ärliga vilja attarbeta för en bra utbildning. Jag erkänner att jag ibörjan hajade till något inför kärva sätt . Men förstod jagverkligen att uppskatta både hans person, hanskunskaper och hans typ av humor. Jag vill verkligentacka för samarbetet och önskahonom all lycka i den nya tillvaron utanför dettahus.Anf. 18 ():Fru talman! Föregående talare har gjort endetaljrik genomgång av innehållet i det betänkandesom vi snart skall fatta beslut om.Jag är glad över denna produkt från utskottets sida.Det är ett exempel på god utskottsberedning av ettförslag till kammare. Jag tycker att detär ett fint exempel, som skänker respekt åt detpolitiska arbetet. Det visar att vi politiker också kanvara konstruktiva i vårt samarbete, dvs. ge substansoch konsistens åt olika politiska beslut.Betänkandet är resultatet av ett seriöst och välgenomlyst beredningsarbete. Olika aspekter harverkligen beaktats. Jag tror att vi har fått ut detmesta möjliga av de medel som vi har lyckats fåfram till bl.a. den ökade dimensioneringen avhögskolan.Jag tror att det är viktigt att säga detta fråntalarstolen. Det finns ofta attityder och förutfattademeningar om det politiska arbetet i , avtypen att vi mest ägnar oss åt att gnälla och slängakäft med varandra. Det har varit roligt att arbetamed detta betänkande.Jämför man detta seriösa politiska arbete, varsprodukt vi snart skall fatta beslut om, med det somkommer från dem som vill ha drag undergaloscherna framstår betänkandet och arbetetbakom det snarare som en turbo i baken påmissnöjespolitikerna. Det förpassar dem dit de hörhemma, nämligen i den politiska öknen. Det räckerinte med att slänga ur sig en mängd floskler när detgäller ett sådant viktigt område somhögskolepolitiken. Här krävs det att var och en drarsitt strå till stacken och bidrar med sin erfarenhetoch kompetens. Det har vi gjort här.Det samhälle vi kommer att möta framöver bliralltmer komplicerat. Man kan se oroandetendenser på att skillnader mellan olikabefolkningsgrupper har ökat. Jag tänker inte barapå ekonomiska skillnader, utan jag tänker också påskillnader när det gäller tillgång till olika kvaliteteri livet.Vi ser naturligtvis inte bara hinder utan ocksåmöjligheter. är de svåra att förutse. Men låtoss ta det som en utmaning. Det är stora uppgifter.Det värsta exemplet på skillnader i livsvillkor ärnaturligtvis bristen på utveckling, eller snarareunderutvecklingen, i många länder. Exempel somvi ser är flera länder i tredje världen. De gåren kräftgång i stället för mot en bättre utveckling.Vi måste utveckla solidariteten. Den måste ligga tillgrund också för högskolepolitiken från vår sida. Vihar stora uppgifter när det gäller att förfina ochfördela samhällets sociala omsorger. I varje fall harvi den ambitionen från sida. Vi ivänsterpartiet vill vara med och medverka till attnya samhällsvetenskapliga och tekniska lösningartas fram både för att komma till rätta medmiljöproblemen och för att ge fler människortillgång till en god livsmiljö, så att de kan få del avdet goda i livet. Detta gäller inte bara den fysiskamiljön, utan det handlar också naturligtvis om denmiljö vi har djupare inombords och sinsemellan.Mitt parti och jag tror att den akademiskautbildningen kan spela en viktig roll. Jag villframhålla att den akademiska utbildningen,akademiska världen, högskolevärlden ochforskningsvärlden på ett mer omfattande sätt måstedelta i samhällsdebatten för att möta de storaproblem och möjligheter som kan finnas framöver.Vi vill ha hjälp av den akademiska världen att sökavägar och kritiskt granska problem och möjligheter.Vi vill med hjälp av akademiska studier bidra till attöppna dialoger mellan människor och länder.I det här sammanhanget vill vi användahögskoleutbildningen mer aktivt i samhällsbygget.Men ett problem i detta sammanhang är att storagrupper av människor från framför allt lägresamhällsskikt i allt mindre grad rekryteras till högrestudier. Jag skall inte nu diskutera de olika förslagsom vi har lagt fram från sida. Vi serett allvarligt problem i detta, eftersom vi anser attsamhällsdebatten framöver måste ta hjälp av demsom har högre utbildning och har studerat påuniversitet och högskolor. Vi måste i högre gradlyfta fram dessa människor i den allmänna debattenän vad som sker i dag.Det är till förfång för kvaliteten när det gällerdenna debatt om debattpartnern saknar deerfarenheter som t.ex. socialgrupp 3 har.Debattpartnern skulle må bra av att själva ta del avdessa människors erfarenheter.Fru talman! Betänkandet är ett tydligt exempel påatt politiker har lagt sig i. Resultatet visar också hurbra det är när politiker lägger sig i. Jag vill gärna hadetta fört till protokollet för den händelse att någonframöver skulle gå upp i debatten i kammaren ochsäga att politiker inte skall lägga sig i.Vi i vill utveckla och expandera denhögre utbildningen i . Vi tror att det är välanvända pengar att satsa på högre utbildning. Vitror också att det kan utvecklas till ett bra verktygför den infrastrukturella utvecklingen, både denfysiska och den mera mentala. Därför vill vi redannu ge några exempel på åtgärder. Vi vill redan nufrämja en samordning när det gäller verksamheteninom och statlig högskola. Visserligenbegär vi en utredning. Men vi tror att utredningenkan göra viktiga erfarenheter om en sådan ökadsamordning möjliggörs.Vi tror att det är viktigt att närma de pedagogiskautbildningarna till varandra, dvs.förskoleutbildningarna och lärarutbildningarna.Det är inte bara för att vi vil ha en organisatorisksamordning av förskoleverksamhet ochskolverksamhet utan också för att vi tror att det ärbra för barnen och deras livsmiljö att genomföradenna förändrade utbildningsorganisation.Vi vill naturligtvis också öka dimensioneringen,och jag kan ge en mängd skäl för detta. Vi behöverfler med högre utbildning . Men vivill också, och det är inte minst viktigt, tillgodosemänniskors önskan att få tillgång till högre studier ihögre grad än vad som sker i dag.Jag kan ta ett exempel från mitt kära Värmland.Högskolan i har 360 sökande till 120platser på maskin-, elektro- ochbyggnadsingenjörsutbildningen, dvs. såmånga sökande som det finns utbildningsplatser.Man har 173 sökande till 60 platser på kemi- ochmaskiningenjörsutbildningen. Detta är viktigautbildningar för svenskt näringsliv, för svenskindustri och för vår miljöpolitik framöver.Vi i vill bygga ut forskningsvolymentotalt i . Vi har liksom i första stegetpekat ut fyra högskolor som skulle kunna få del avfasta forskningsresurser, --, ,och . Vi vill få till stånd en mergrundlig genomlysning av behoven för framtidenvad gäller akademiskt utbildade än den som görs . Ett sexårigt rambeslut för utvecklingen av densvenska högskolestrukturen omfattandedimensionering och allt som rör högskolan,utrustning och annat, bör utarbetas.Vi vill att arbetet med att organisera en ny tekniskhögskola i skall påbörjas. Vi använderuttrycket organisera, eftersom vi inte anser detsjälvklart att en ny enhet skall behöva byggas, mendet kan man gärna göra om det finns möjligheter.Vänsterpartiet anser att man bör söka kontakt medett eller flera av de nordiska länderna ochgenomföra detta i samarbete med dem.Fru talman! Detta var några tankar om vad som hargjorts, vad vi står inför och litet grand omframtiden. Jag står naturligtvis bakom allavänsterpartiets reservationer till betänkandet, menjag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 12i betänkande UbU12.Jag vill slutligen säga några korta ord om detbetänkande som berör . Vi ivänsterpartiet välkomnar detta avtal. Vi anser attdet är positivt med en ökad internationaliseringinom högre studier. Men och världen ärstörre än EG. Därför är det mycket viktigt att vifrån svensk sida också ser till nord--syd-problematiken både inom EG och i världen i övrigt.Detta ansluter till det jag tidigare sade omsolidariteten med människor i underutveckladeländer.Vi anser att det är mycket positivt att detta avtal harkommit till stånd, och vi kommer att gå vidare medkonkreta förslag om en ökad internationaliseringinom olika utbildningar. I detta sammanhang trorjag att framför allt internationaliseringen av justlärarutbildningen, utbildningen för dem som skallmöta våra barn i skolan, kommer att öka.Anf. 19 ():Fru talman! Jag stod i går här i talarstolen ochskällde på ett betänkande, nämligenjordbruksutskottets betänkande ommiljöpolitiken. skall man ju inte bara skälla påsaker och ting, utan man skall också berömma detsom är bra. Betänkande UbU12 frånutbildningsutskottet är enligt min mening ettexempel på hur ett utskott har kunnat hantera enfråga på ett bra sätt, även om regeringen inte harpresenterat den särskilt, bra från början. Utskottethar all heder av behandlingen, ochutbildningsutskottet, liksom jordbruksutskottet,tillhör också de mest arbetsbelastade utskotten.I detta betänkande föreslås en utökaddimensionering och en höjning av ramarna, vilketjag välkomnar. Det finns också andra bra saker, ochjag skall nämna några av dem. Det föreslås enutökning av den juridiska grundutbildningen iGöteborg från 80 poäng till 180 poäng.Utskottet påpekar återigen att allhögskoleutbildning bör vara statlig, vilket jagegentligen tycker är en självklarhet. Den borde havarit det för länge sedan. Det föreslås också att enutredning skall tillsättas. Jag uppfattar detta som enviljeyttring från utskottet att framför allt demedellånga landstingskommunala utbildningarnakommer att överföras till staten om ekonomin gåratt lösa. Jag hoppas framför allt att ökningen avLIF-anslaget skapar möjligheter på enskildahögskolor att tillgodose det behov avmiljöutbildning som finns.Det finns några saker som jag anser att man börpeka på. En sådan sak är förändring avcivilingenjörsutbildningen.Civilingenjörsutbildningen är strategisk för detframtida samhället, eftersom ingenjörer, teknikeroch forskare som har denna utbildning sombakgrund utformar en stor del av vår omgivningrunt om kring oss. Det är därför oerhört viktigt attdessa individer får tillgång till ett humanekologisktoch humanistiskt perspektiv i sin utbildning. vetjag att detta är på gång inom flera av högskolorna.Men om utskottet hade gjort ett uttalande kanskevi fått litet bättre fart på den verksamheten.Jag vill också säga något om regeringenspropositioner. Det har funnits ettpropositionselände när det gäller utbildningen, därfrågor sönderhackats. Frågorna om ekonominlyckades vi reda ut först efter ett mycket omständigtläsande, eftersom regeringen hade dragit nedanslag motsvarande dem som utskottet hade ökat iförhållande till forskningspropositionens förslag.I konstitionsutskottets granskning påpekar faktisktkonstitutionsutskottet att det inte skall gå till så här,och det kan vi tacka för. anser jag att viskall begära av regeringen att få mer samladepropositioner, så att det går att hantera dem.Regeringen har genom sina olika propositionerskapat en splittrad bild av utbildningssektorn. Trotsdetta har utskottet kunna göra en samladbedömning. Det finns andra exempel där utskottenhar hackat sönder det hela, men det gör inteutskottets arbete i detta fall sämre.Sedan till Ersamus-programmet. Vi i miljöpartietvälkomnar detta utbytesprogram, men det harmånga nackdelar. Vi i riskerar nu att istället skärma av oss från våra kära EFTA-kollegor.Utskottet borde gjort ett uttalande där regeringenuppmanats att sluta motsvarande avtal med EFTA-länderna, där sådana avtal inte finns -- jag är välmedveten om att det finns sådana avtal i några fall --samt med östländerna, så att vi får till stånd ettutbyte både med östländer och övriga EFTA-länder. Annars kan det häpnadsväckande inträffaatt det blir mycket svårt att anordna ettstudentutbyte mellan två EFTA-länder menmycket lätt mellan t.ex. ett och Sverige.Jag står bakom de reservationer som miljöpartietavgett, men jag tänker inte yrka bifall till dem.Anf. 20 () replik:Fru talman! Med anledning av vad och vad sagt om hurarbetet med betänkandet gått till, vill jag gärna tillprotokollet få antecknat att även jag anser attarbetet under de förutsättningar som rått har varitpolitik när den är som bäst.Arbetet har varit allvarligt syftande till att lösaproblem, man har visat respekt för varandrasmöjligheter och gränser i dialog med de människorsom har erfarenheter och kunskaper om högskolan.Lars har angett tonen och lett arbetetsom möjliggjorts praktiskt av kansliets gedignakompetens.Anf. 21 ():Fru talman! Varför skulle vi alltid driva saken tillsin spets eller och otid försöka avgå medsegern, som om vi ens hade stått vidlödningsstället mellan sanningen och lögnen? Såskrev i diktsamlingen , avdelningen Idyll och irritantia.För utskottets ledamöter och tjänstemän somlyssnar är det här inga nya ord. Jag uttalade demnär utskottet hade avslutningsfest på Barkarbytingshus och gästgivaregård för någon vecka sedan.Jag tror ju inte att det var mittuttalande av de orden då som har gjort att tonen häri dag är hygglig. Det är den i regel närutbildningsutskottets ledamöter samtalar medvarandra. Jag tror att det är en storsamstämmighet i bedömningarna som gör att tonenär hygglig -- den brukar ju bli det då -- men jagkunde ändå inte neka mig nöjet att föredra de härraderna av som jag är, vill jag påpeka attsocialdemokratin ändå har gjort några insatser närdet gäller högre utbildning. Inför densocialdemokratiska partikongressen hösten 1990formulerade partistyrelsen i anslutning tillbehandlingen av några motioner ett utlåtande därdet står bl.a.: ''Enligt partistyrelsens meningbehöver antalet platser vid högskolan öka .'' Det utlåtandet godkändes avpartikongressen.Sedan är det faktiskt också på det sättet att densocialdemokratiska partistyrelsen iden s.k. politiska plattformen säger följande:''Olika utbildningsformer skall stärkas och byggasut för att öka kunskapen hos medborgarna i allaåldrar.'' Det är klart att detta uttalande gäller ocksåhögskolan.Vidare måste jag väl säga, trots att jag är blygsamtill naturen, att vid behandlingen i densocialdemokratiska riksdagsgruppen av den s.k.tillväxtpropositionen markerade jag åutbildningsutskottets vägnar att vi krävde en ökaddimensionering av den grundläggandehögskoleutbildningen utöver vad regeringen harföreslagit.Så det finns belägg för att socialdemokratin inte äralldeles under isen när det gäller att ha åsikter omökad dimensionering av den grundläggandehögskoleutbildningen. Jag vill gärna säga att det ärden socialdemokratiska riksdagsgruppens ochutskottsgruppens ståndpunkt som blir partietsståndpunkt i normala riksdagsfrågor, som den härfrågan är. Jag vill säga det med anledning av deinlägg som har gjorts här tidigare.Innan jag går in på själva sakfrågan vill jag ocksåsäga att några förtjänster har väl ändå denförkättrade regeringen på det här området. Jag villerinra om beslutet om den tvåårigaingenjörsutbildningen , som innebär att6 250 platser skulle inrättas successivt. Drygt 4 500av dem har inrättats, och /94 skall deresterande 2 000 komma till enligt planerna.I budgetpropositionen /91 lade man på 270platser för förskollärare. Man anslog 35 milj.kr. tillfortbildning att användas till lärarlinjen. Jag kanskeockså skall erinra om att i budgetpropositionen för1991/92 finns 55 milj.kr. Det svarar väl mot 1 500platser eller någonting sådant. Men jag vill markeraatt de här satsningarna enligt utskottsgruppensmening har varit klart otillräckliga.Sedan till det beramade påslaget med 5 000 platser,som kom nu . Det blir väl en knivig frågaför historiker och statsvetare att reda ut vem somreellt resp. formellt kom först med olika merabetydande reella påslag. Jag skall lämna det därhänjust nu och inte fördjupa mig i det. Det är bra omforskare av olika slag har några uppgifter att titta påframöver.Det viktiga är egentligen nu att utskottet har fattatett antal beslut för att öka dimensioneringen. Vi haråterfört besparingar i budgetpropositionen ochmiljöpropositionen på ungefär 50 milj.kr. Jag bleven aning ledsen på iVårgårda, när hon sade att socialdemokraternagick med på det först när vi höll på att bliöverkörda. På den punkten tror jag att det är braför historieskrivningen och protokollet att säga attvår utskottsgrupp reagerade på samma sätt som jagtror att alla gjorde, när vi fick ta del avbudgetpropositionen i det här stycket.Vi kan inte acceptera att man sätter sig över ettriksdagsbeslut som är fattat. Därför var detsjälvklart för oss, liksom för alla andra, att utandiskussion lägga tillbaka de s.k. besparingar somhade gjorts. Jag är noga med att markera att bådede 18,8 och de 10 miljonerna som gäller forskningvar vi på en gång klara med att vi skulle läggatillbaka.Dessutom har vi lagt på platser för ungefär 145milj.kr. och slagit till också med en del andraändamål för 6 milj.kr., varav 5 miljoner ärytterligare pengar till det s.k.grundutbildningsrådet. Det innebär i platser att vihar ökat med 1 351 på allmänna utbildningslinjer.På fristående kurser med flerårskonsekvenser, somvi säger, har antalet platser ökat med 860 och påfristående kurser i övrigt med 2 825, alltså 5 036platser.Det gör att har gått till platser medflerårskonsekvenser och till platser som intehar flerårskonsekvenser, dvs. fristående kurser iövrigt, som vi kallar dem.Vi har ökat platsantalet på 11 allmänna linjer:ingenjörslinjen, juristlinjen, psykologlinjen, sociallinje, apotekarelinjen, hälso- och sjukvårdslinjen,läkarlinjen, receptarielinjen, rehabiliteringslinjen,fritidspedagoglinjen och förskollärarlinjen.Vi har slutligen -- det har många påpekat här, ochdet skall verkligen inte glömmas bort -- gjort etttillkännagivande med en beställning av minst likastor ökning /93, dvs. i storleksklassen 5 000platser.Det här har alla partier varit överens om. Det harbetonats , och jag skall göra det också,att vi socialdemokrater självfallet har varit med pådetta. Jag ser det som en styrka, låt mig betona det,inte minst /93.