prot · GE09115 · 1991-05-21 00:00:00 — Ca 600 arbetstillfällen gårförlorade i och med att läggs ned. I en litenkommun är sådana siffror förödande. I det här lägetär det för bygdens folk helt oförklarligt attregeringen nu går in för att även lägga nedverksamheten på . Det betyder givetvisen hel del, inte bara kulturellt utan icke minst frånsysselsättningssynpunkt.Avslutningsvis vill jag fråga utbildningsministernvilka de verkliga skälen egentligen är till att man villgöra den här ommöbleringen.Anf. 155 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har i svaret redovisat bakgrundentill den utredning som är gjord. När det gällerridskolan och folkhögskoleverksamheten har jagockså sagt, att om biträderskolministerns förslag i proposition omfolkbildningen, är det folkbildningensorganisationer och huvudmännen förfolkhögskolorna som själva skall ta ställning till sinverksamhet. Bakom detta förslag ligger en djuprespekt för självständiga organisationers rätt attfatta egna beslut om sin verksamhet. Det tycker jagfinns all anledning att stå fast vid och uttala respektför.Anf. 156 ():Herr talman! Jag tycker inte att det är rent spel ochrenhårigt att skylla på att folkbildningsrådet i dettafall skall ta ställning till hur det kommer att bli medHästsportens folkhögskola. Det måste fram ettregeringsförslag. Frågan måste behandlas iriksdagen. Jag tror inte att man avviker frånverkligheten om man säger att det här är en frågaför oss politiker. Jag beklagar djupt att man från engammal kulturbygd på detta sätt driver bort enverksamhet som man är van vid sedanårhundraden. är väl etablerat. Varförskall man bryta loss verksamheten från en invandoch väl fungerande miljö? har ocksåett central läge i . Ett stort antalsökande har anmält sig. Endast en mindre del harkunnat tas emot med den organisation som finns . Det är beklagligt om det här blir en verklighet,såsom det föreslås.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1990/91:625 omSkandinaviska konstnärskollegiet i RomAnf. 157 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mighur den ställer sig till förslagetatt Skandinaviska konstnärskollegiet i , varsverksamhet finansieras av ,inte längre skall få något stöd efter det att dennuvarande anslagsperioden har löpt ut.Med denna sak förhåller det sig precis så somMargareta säger. I förslaget till budgetför har det särskilda bidraget tillSkandinaviska konstnärskollegiet föreslagitsupphöra.Poängen är emellertid att detta förslag ännu inte ärfärdigbehandlat på politisk nivå. Från svensk sidakommer jag att verka för en så positiv behandlingsom möjligt av bidraget till de skandinaviskakonstnärerna i Rom.Anf. 158 ():Herr talman! Jag ber att få tacka kulturministernför det positiva svaret. diskuterasSveriges närmande till EG mycket ofta. Men det ärinte precis kulturfrågorna som har domineratdiskussionerna. För oss som tycker attkulturfrågorna inte får komma bort i det härsammanhanget var det litet oroande när man fickveta att inte hade föreslagitnågra nya medel till konstnärskollegiet.Den här institutionen är visserligen inte likagammal som , men den har fyllt en funktionoch kommer att fylla en viktig funktion även iframtiden som kulturförmedlare, åtminstonemellan och . Jag kan bara hoppas attövriga nordiska kulturministrar har precis sammaambition som var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1990/91:627 omsvårigheterna för utländska akademiker att fåarbete i SverigeAnf. 159 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att den resurs som utländskaakademiker i utgör tas till vara.Jag har med intresse tagit del av den ganskaomfattande debatt som förekommit om utländskaakademiker i . I den debatten har gjortsgällande att vi har en stor och dåligt utnyttjadtillgång i vårt land: de akademiker med utländskutbildning som inte erhåller tillräckligtkvalificerade anställningar. Jag betvivlar inte att såär fallet, exemplen är överväldigande många.Orsakerna till dessa förhållanden kan vara flera.Det kan saknas möjligheter att få sin utbildningbedömd. Vi kanske ställer för höga krav när vijämför utländska examina med svenska, och detkan också vara så att arbetsgivarna i vårt landmedvetet eller omedvetet undviker att anställapersoner med en utländsk utbildning.Det är möjligt att vi kan förbättraekvivaleringsmöjligheterna, och vi kanske ocksåkan ställa mera realistiska krav på utländskaexamina, men jag är övertygad om att det är densistnämnda orsaken som är den viktigaste.Att komma till rätta med den är inte lätt. Det finnsbara begränsade möjligheter att vidta åtgärderinom utbildningsområdet. Avgörande är att vi allahjälps åt att bilda opinion och att både offentligaoch privata arbetsgivare tar sitt ansvar och är öppnaför att anställa personer med utländska examina.Anf. 160 ():Herr talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret, och jag tolkar det så att ocksåutbildningsministern anser att utlänningar som ärbosatta i och som har akademiska examinaär en resurs som i många fall utnyttjas dåligt samtatt vi måste göra något åt detta.Jag har själv kommit i kontakt med en person somär uppvuxen både i och i och somhar en lärarutbildning på universitetsnivå i Canadaomfattande och även praktiskerfarenhet av sitt yrke. Han kom till 1982och har jobbat som lärare på privatskolor, istudiecirklar osv.År 1988 begärde han att få en värdering av sinexamen för att få kompetens att bli lärare vidsvenska skolor. Det tog först och främst innandenna värdering kom till stånd. När han fickresultatet av värderingen sades det att han måstekomplettera sin utbildning och gå ytterligare etteller för att få en praktisk-pedagogisk utbildning och även enämnesutbildning.Här krävs det alltså att en person som har bådetyska och engelska nästan som modersmål och somhar en lång utbildning på akademisk nivå i Canadaskall genomgå ytterligare utbildning när hankommer till . I den situation som hanbefinner sig i, med familj osv., är det mycket svårtför honom att åta sig detta. Det är ju i sista hand enekonomisk fråga.Detta gör att vi går miste om denna person somlärare för svenska ungdomar. Jag tycker att dettaverkligen är en misshushållning med resurser inomvårt land och att vi borde göra någonting åt detta.Dels bör värderingarna göras snabbare, dels börutbildningarna ges en annan värdering.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1990/91:635 omteatergruppen . 161 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen tänker vidta för attteatergruppen fortsatta existens ochverksamhet skall tryggas.Vid ett möte i diskuteradesDalvadis framtida verksamhet. Vid mötet deltogrepresentanter för Dalvadis, ,läns landstingskommun, Kirunakommun och samiska organisationer. Mötetbeslutade tillsätta en utredning med uppdrag attutröna och redovisa förutsättningarna att medutgångspunkt från Dalvadis skapa en fast samiskteater. Utredningen har av kommunöverlämnats till utbildningsdepartementet.Utredningen remitterades den 29 november 1990till , Samernas nationalråd,läns landstingskommun, Västerbottensläns landstingskommun, länslandstingskommun, kommun och Dalvadisteater. Remisstiden gick ut den 1 april 1991.Utredningsförslaget och remissvaren bereds förnärvarande i . Det ärännu för tidigt att redovisa någraställningstaganden i denna fråga.Anf. 162 ():Herr talman! Jag tackar för det svar somutbildningsministern gav på min fråga. I svaretredovisades planer och förhoppningar om attDalvadis 1992--1993 skall kunna bli en fast teater.Men det som det nu gäller är det akuta problemetatt teatern riskerar att behöva lägga nedverksamheten på grund av akut ekonomisktproblem. Gruppen är alltså konkurshotad. Detvore synd om den här teatergruppen, som harfunnits , skulle vara tvungen att lägga nerverksamheten innan ställning tagits till det långautredningsarbete som utbildningsministern härredogjorde för.Min fråga avsåg det akuta behovet av ettförlustbidrag för att möjliggöra en fortsättning avden turné som gruppen nu gör ute i landet. Jagundrar om utbildningsministern har diskuterat denfrågan.Anf. 163 Utbildningsminister ():Herr talman! Den typ av anslag som kan ges till enteatergrupp eller annan konstnärlig ensemble somnågon form av katastrofhjälp är sådana medel varsdisposition tar beslut om. Jagförutsätter att har fått framställningarom hjälp av den arten att staten kan ingripa.När det sedan gäller Dalvadis framtid är denutredning som har gjorts mycket intressant. Den äremellertid inte alldeles okomplicerad, vilketyttrandena över utredningen visar. Från Dalvadissida pekar man på att man inte utan vidare kanfungera som den fasta teater som utredningenföreslår. Det är ett av skälen till att regeringensprövning av frågan måste få ta litet längre tid.Anf. 164 ():Herr talman! Även om Dalvadis skulle vara en fastteater, måste teatergruppen vara beredd att turneraöver hela landet, trots att den har sinvinterboplats -- som ju Dalvadis betyder -- i Kiruna.I frågan om ett förlustbidrag har gruppen vänt sigtill och fått nej på sin ansökan. Man harockså gjort förfrågningar hos om bidrag.Läget är mycket bekymmersamt, och det varanledningen till att jag ställde frågan tillutbildningsministern.Anf. 165 Utbildningsminister ():Herr talman! De medel som regeringen föreslår attriksdagen genom sitt beslut skall ställa tillförfogande bl.a. för det som skulle kunna kallaskatastrofhjälp är de pengar som kulturrådetdisponerar. Det är alltså som har attgöra den prövningen, inte regeringen. Jag kan integöra annat än hänvisa till att regeringen har ställtmedel till förfogande. haren självständig styrelse och en självständighandläggning av de framställningar som kommerin.Anf. 166 ():Herr talman! Då får jag hoppas att tarsitt förnuft till fånga. Kanske kan denna debatt pånågot sätt bidra till det.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1990/91:616 om åtgärder föratt bevara kulturlandskapetAnf. 167 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för attkulturlandskapet inte skall planteras igen medbarrträd.Den livsmedelspolitiska reformen innehåller fleraåtgärder till skydd för de natur- och kulturvärdensom är knutna till odlingslandskapet.Först och främst har ett stöd för landskapsvårdinrättats, genom förslag från sammanlagt550 milj.kr. för detta ändamål under treårsperioden1990/91--1992/93. Dessa medel används för att medcivilrättsliga avtal mellan staten och brukarenstödja fortsatt hävd av områden i odlingslandskapetsom hyser nationella natur- och kulturvärden.Vidare utgår anläggningsstöd till jordbrukare förvåtmarksanläggning, energiskogs- ochlövskogsplantering på nedlagd jordbruksmark,sammanlagt 400 milj.kr. under en femårsperiod.Regeringen har föreslagit en höjning till 500milj.kr. Därutöver finns även det sedan tidigareinrättade NOLA-stödet om 40 milj.kr. ,uppbyggt enligt samma modell somlandskapsvårdsstödet, men främst inriktat påområden av värde för naturvården.Omställningen av bruket av odlingsmarken skallföljas mycket noga av berörda myndigheter. Frånden är varje jordbrukare skyldig attanmäla mark som planeras tas urjordbruksproduktion till . Dennaanmälan ger myndigheterna möjlighet att sätta inolika stödformer för att upprätthålla hävd avvärdefulla områden.Regeringen har uppdragit åt de tre centralamyndigheterna på området, ,lantbruksverket och , attfortlöpande följa miljöeffekterna av reformen.Därvid skall speciell tonvikt läggas vidförändringarna av landskapet.Anf. 168 ():Herr talman! Jag ber att få tacka miljöministern försvaret på min fråga. Jag blev både glad och ledsennär jag läste synpunkter i en artikel ien tidning angående skogsplantering.Miljöministern säger där att omställningen av detsvenska jordbruket inte får innebära att storaområden kommer att planteras igen med skog. Enensidig satsning på granplanteringar hotar detkulturlandskap som det tagit många generationeratt skapa.Jag är glad att miljöministern har dessavärderingar, men mycket ledsen för attmiljöministern inte påverkade detlivsmedelspolitiska beslutet, dvs. medandiskussionen om detta pågick för fullt. Jag kanerinra om att förslaget i propositionen t.o.m.innebar att man skulle ge anläggningsstöd förgranplantering. Vi kunde stävja det dummaförslaget tack vare att vi i lyckades fåmajoritet för att anläggningsstöd inte skulle utgå.När jag nu ser att miljöministern inskränker sig tillatt redovisa vilket anslag som man speciellt harinrättat för åtgärder till värnande av speciella natur-och kulturvärden blir min följdfråga: Nöjer sigmiljöministern med det förslag som föreligger?Är miljöministern inte beredd att mer direkt styrautvecklingen, så att vi inte får den konsekvens somfler och fler börjar inse att man definitivt inte villha, dvs. ett igenplanterat landskap.Anf. 169 Miljöminister ():Herr talman! ger en alldeles förpessimistisk bild av situationen. Jag har rest mycketi landet , och jag har fåttmycket tydliga signaler på att med en passivhantering av de mycket betydande resurser, bådeekonomiska och andra, som samhället nu ställer tillförfogande kan följderna bli negativa. Men dekommuner, länsstyrelser och lantbruksnämndersom aktivt använder de ekonomiska styrmedel ochden skärpta lagstiftning som vi nu har kan göranågot mycket bra. Jag brukar säga att vi har enrisksituation, men också världens chans att göranågonting bra för kultur- och naturminnesvården.Jag predikar ständigt att detta är syftet med detuppdrag som har givits de myndigheter som skallhjälpa till med uppföljningen.Jag kommer också på olika sätt att aktivt påverkalänsstyrelserna i samband med den föreståendelänsstyrelsereformen att utnyttja detta tillfälle attstärka arbetet på det här området. Så sent som fören vecka sedan träffade jag representanter församtliga länsstyrelser i landet och talade särskilt omdenna fråga.Jag vill än en gång framhålla att vi verkligen har enmöjlighet att uträtta någonting positivt, om viaktivt utnyttjar de instrument som samhället ställertill förfogande.Anf. 170 ():Herr talman! Jag vill definitivt inte se pessimistisktpå denna utveckling. Jag kan bara vittna utifrån detintryck som jag har och i likhet med vad BirgittaDahl gav uttryck för i sin artikel att det är storarisker förenade med att vi nu får alldeles för storaarealer igenplanterade med skog. Vad gör vi för attförhindra detta? Det är min huvudfråga.I dag är debatten om en sänkning av gränsskyddethelt aktuell. Jag måste direkt koppla också denfrågan till det här. Inser inte att sänktgränsskydd i detta läge kan innebära ytterligareskogsplantering av ?Refererande till att är ute och resermycket kan jag också hälsa från delantbrukarkvinnor som står här utanför ochdemonstrerar och som har fått löfte från BirgittaDahl om att gränsskyddet inte skall sänkas. Vad blirkommentaren till det?Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1990/91:649 om informationom slutförvar av kärnkraftsavfallAnf. 171 Miljöminister ():Herr talman! har frågat migvad jag avser att göra för att en kritisk vetenskapligpenetrering av frågan om kärnavfall skall geslikartade möjligheter till forskning ochinformation.Inledningsvis vill jag erinra om att () inte är ett statligtverk utan ett av kärnkraftsföretagen gemensamtägt företag. SKBs uppgift är att för dessa företagsräkning svara för att kärnavfall och använtkärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkertsätt. SKB svarar också för den information tillallmänheten om kärnavfall och använt kärnbränsle,som kärnkraftsföretagen anser vara angelägen.Samhällets kontroll över att SKB sköter sinaåligganden i enlighet med de krav som lagen(1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärntekniklagen) ställer utövas av statenskärnbränslenämnd. Nämnden skall också verka föratt allmänheten ges information om arbetet vadgäller använt kärnbränsle. I kärnbränslenämndensuppgifter ingår vidare att granska och utvärdera ettav kärnkraftsföretagen upprättatforskningsprogram. Forskningsprogrammetöverlämnas tillsammans med nämndens yttrandetill regeringen för beslut. Till nämnden finns ävenknutet ett särskilt vetenskapligt råd i vars uppgifteringår att redovisa sin självständiga bedömning avbl.a. den verksamhet som SKB bedriver.Enligt vad jag har erfarit avserkärnbränslenämnden att begära enredovisning av SKB om dessinformationsverksamhet under år 1990.Får jag slutligen understryka att jag tycker att detär angeläget att allmänheten ges information omkärnbränslehanteringen i och att det förs enöppen och kritisk diskussion i ämnet.Anf. 172 ():Herr talman! Först vill jag tacka för svaret. Det varbra att det blev klart framhållet att SKB inte är ettstatligt verk eller företag. Man får nämligen litet avden känslan när SKB informerar. Det framgår intealls speciellt tydligt att SKB inte är klart kopplat tillstaten. Det är en av de punkter som jag tycker kan rikta stark kritik mot. Jag undrar just omskolorna får klart framhållet för sig att SKB är ettföretag som kommer och informerar, och inte ettstatligt verk. Den biten är viktig att få fram.SKN har uttryckt kritik både vad gällerplatsvalsmetoder och slutförvaringsmetod. Mensom jag har uppfattat det har inte några som helstresurser tillskjutits för att den kritiken skall kunnaföras fram eller för att man skall kunna studeraalternativ. Jag är besviken över att svaret utmynnari att det är viktigt med information utan att det sägsett ord om att det är viktigt att även den kritiskasidan ges resurser att informera. Det finns grupperoch även forskare som är kritiska mot denförvaringsmetod som SKB har valt. Dessa ges intemöjligheter att jobba vidare med denna fråga. Jagskulle vilja ha detta utvecklat litet mera. Vilkamöjligheter kommer att ges för information på detområdet?Anf. 173 Miljöminister ():Herr talman! För det första vill jag stryka under attSKB är ett partsorgan och att dessinformationsverksamhet i hög grad också präglasav detta. Det är icke objektiv information.För det andra vill jag säga att vi har tillskjutitresurser bl.a. genom inrättandet av det särskildavetenskapliga råd som finns knutet tillkärnbränslenämnden.För det tredje har regeringen, när vi senast togställning till treårsprogrammet, särskilt krävt attSKB skall redovisa alternativa metoder och intebinda sig för enbart en.Regeringen har också tagit avstånd från sådanaförslag som SKB studerade som handlade om t.ex.djupa borrhål och långa deponeringstunnlar underÖstersjöns botten. Vi har också särskilt föreskrivitatt SKB måste redovisa mera öppet sitt arbete bl.a.när det gäller studier för val av slutlig plats förslutförvaret.Jag vill till slut hänvisa till den särskilda studie somkärnbränslenämnden avser att göra om SKBsinformationsverksamhet. Jag vill gärna avvaktakärnbränslenämndens redovisning innan jag tarställning för regeringens räkning. Jag anser dock attdenna redovisning är mycket viktig.Anf. 174 ():Herr talman! Jag skulle också vara glad om jag ficken sådan redovisning. Sist vi hade en debatt omslutförvaring fick jag höra av ministern att jag varkonspiratorisk, när jag började ana att platsvaletkunde tänkas bli i mina hemtrakter. Det är kanskeinte så konstigt att man blir konspiratorisk ochifrågasättande, eftersom SKB väljer att informeraAlingsås, och kommuner,som är berörda. Dessutom ges SKB tillfälle attinformera i skolorna utan att det finns någon somhelst kritisk analys av den information SKB ger. Jagblir mycket upprörd som förälder när mina barnkommer hem och talar om att de har fåttinformation och säger att nu vet de minsann hurdetta skall hanteras -- det blir så bra, och det äringenting att bekymra sig om över huvud taget.Anf. 175 Miljöminister ():Herr talman! Jag är också förälder. Min yngste songår nu näst i skolan. Jag skulle agera så attjag i så fall krävde alternativ information. Jag harfaktiskt den uppfattningen att den informationSKB ger är alltför ensidig. Regeringen har ocksåunderstrukit det i sitt ställningstagande. Vi sägerdär följande: ''Regeringen delarkärnbränslenämndens uppfattning att en godoffentlig insyn är önskvärd i den urvalsprocess somleder fram till valet av platser lämpliga förslutförvar. SKB bör därför i nästa FoU-programsom skall inlämnas enligt kärntekniklageninformera om det underlag som SKB tagit fram förvalet av platser lämpliga för slutförvar. SKB böräven under arbetets gång lämna information tillkärnbränslenämnden, plan- och bostadsverket,berörda länsstyrelser och kommuner om arbetetmed urval av platser lämpliga för slutförvar.''Anf. 176 ():Herr talman! Jag skulle naturligtvis som förälderkräva detta. Men jag kräver också, som invånare idet här landet att få en saklig information i dessafrågor, att det ges information i skolorna som ärobjektiv och att man inte i efterhand får reda på attett företag har varit där och gett en mycket ensidiginformation utan att det funnits möjligheter tillmotinformation från t.ex. ett statligt verk.Denna verksamhet betalas av mig som konsument.Men den statliga delen betalas ju också av migsåsom invånare i landet. Jag tycker att det bordefinnas möjlighet till samordnad information.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1990/91:559 om påföljden vidgrovt rattfylleri, m.m.Anf. 177 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågatjustitieministern vilka åtgärder regeringen ämnarvidta för att öka trafiksäkerheten på vägarna.Frågan har överlämnats till mig.Trots att antalet olyckor minskade iförhållande till behövs ytterligarekraftfulla åtgärder för att öka trafiksäkerheten. Detär bl.a. mot den bakgrunden som regeringenuppdragit till generaldirektören se över det offentliga trafiksäkerhetsarbetetsinriktning och organisation. Mundebo skall lämnasina förslag till regeringen i år.Som ett led i ett förbättrat trafiksäkerhetsarbetehar regeringen även låtit en parlamentariskkommitté -- Körkort 2000 -- se överförarutbildningen och därmed sammanhängandefrågor som t.ex. återkallelse av körkort. Körkort2000 har avgett sitt betänkande. Det är nuute på remiss.Ingbritt Irhammar tar också upp frågan om påföljdvid grovt rattfylleri.Jag anser att det är utomordenligt angeläget attmänniskor avstår från att köra bil eller andrafordon efter alkoholförtäring. Alkohol och trafikhör inte ihop.Riksdagen fattade beslut med anledning avregeringens proposition omtrafiknykterhetsbrotten. Det är dock ännu för tidigtatt slutgiltigt bedöma effekterna av den praxis somutvecklats.Anf. 178 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag vill börjamed att säga att vi är överens om att alkohol ochtrafik inte hör ihop.Kommunikationsministern sade att det är för tidigtatt bedöma effekten av den senaste rattfyllerilagen.Det kan jag inte hålla medkommunikationsministern om. Jag tycker tvärtomatt de effekter som vi har sett av lagen är såallvarliga att det brådskar med en utvärdering.Man vet att ca 8 000 personer kör bil rattfulla varjedag. Minst 200 personer dör i trafiken tillföljd av att de har blivit påkörda av någon rattfullperson. Det är alltså fler än antalet mord i Sverige.Den nya lagen har lett fram till att antaletfängelsedömda har minskat. På så vis kan man intekomma åt alkoholisterna med den nyarattfyllerilagen.Tidigare dömdes tre av fyra till fängelse för grovtrattfylleri. skall den berusade förare ocksåha visat uppenbar likgiltighet för andra trafikanterssäkerhet. Antalet fängelsedomar i samband medgrovt rattfylleri har därmed nästan halverats,åtminstone i , där jag har statistikifrån. Detta betyder att den dömde släpps ut påvägarna igen utan att han har fått någonbehandling. Dessutom dömer tingsrätterna oerhörtolika. Man kan därför inte påstå att det råder någonlikhet inför lagen.Det är mot denna bakgrund jag återigen villupprepa min fråga: Anserkommunikationsministern, efter de siffror som jaghär har redovisat, att det verkligen kan vänta meden utvärdering?Anf. 179 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag uppfattade frågan som meragenerell. Det är därför som den har överlämnats tillmig. Jag har svarat på vad vi är beredda att vidtaför åtgärder för att öka trafiksäkerheten. Jag har dåpekat på ett par viktiga saker, dels översynen avtrafiksäkerhetsarbetets organisation ochinriktning, dels körkortsutbildningen.