prot · GE09116 · 1991-05-22 00:00:00 — Vad harElving för visioner på trafikområdet isamarbete med ? Hur skall ni göra med den? Är detstorstadssatsningarna som ni skall genomföra medmoderaterna? Är det visionen om avväganslaget till som GörelBohlin talade om? Är det därför centerpartietär så angeläget om att komma in i samma bo sommoderaterna? Jag tycker att fundera litet över vad regimskiftet kan betydaför hans hjärtefrågor. vill satsa 40miljarder på järnvägen, nöjer sig, vadjag förstår, med ungefär hälften.Kenth Skårvik ställde en fråga om vad som händeri storstadsregionerna om uppgörelserna inte håller.Jag kan inte, och skall inte heller, stå här och uttalamig om detta. Dessa förhandlingar måste slutföras idialog med den delegation som ju skall hålla i dessainfrastruktursatsningar. Principen, att i huvudsaknå målen om förbättrad miljö och framkomlighet,har lagts fast av utskottet. Det är detta som vi harvelat stimulera med denna statliga satsning. Omman inte når dessa mål kan ju staten inte heller varaförpliktigad att stå vid utfästelsen om dessaamiljarder. Det ligger här ett stort ansvar på delokala och regionala representanterna att ifortsättningen samla sig till kring lösningar somsamordnat ger de positiva effekter som vi har velateftersträva. Den utlovade miljarden var ju inte tillför att ge ett allmänt ekonomiskt tillskott tillstorstadsregionerna utan för att lösa ett problem.Låt mig, herr talman, efter de svar som jag nu harlämnat på de direkta frågorna och efter att ha lästreservationerna i betänkandet, själv ställa ett antalfrågor.Folkpartiet och har en gemensamportalreservation där man talar om atttrafikgrenarna bör ges ett ökat kostnadsansvar. Jagundrar då: Vilka trafikgrenar är det som inte bärsina kostnader och som skall bära större kostnader?Det vore intressant att få svar på det.Man talar vidare om att ekonomiska styrmedelskall användas i större utsträckning. Vilka priser ärdet som skall höjas resp. sänkas när man förfinar deekonomiska styrmedlen? Jag tror att det vore braatt få det konkretiserat. Det kan annars upplevassom slagord.Elving framträdde här som väldigtprogressiv i allmänna termer. Jag fick ett intryck avatt nu var ute för att göra stora satsningarutöver regeringens förslag. När jag läserreservationer finner jag inte något av det. Centerntalar också om mer än 100 miljarder , och det skall finansieras med hjälp avförsäljning av statliga företag -- jag har redan varitinne på det.Järnvägsobligationer återkommer man till. Nuundrar jag: Om jag nu skulle vilja köpa enjärnvägsobligation, vilken ränta kan jag räknamed? Vilka villkor har ni tänkt erbjuda för de härobligationerna?Till skulle jag också vilja säga: Ni ställer ervid sidan om förhandlingsuppgörelserna istorstadsregionerna och säger att omförhandlingblir nödvändig. Om jag har förstått det rätt harcentern varit med, i varje fall i . Innebärdet här att ni nu förkastar den uppgörelse som erapartirepresentanter i har varit med omatt träffa?Moderaterna försöker, om jag förstår det rätt, sittapå två stolar i en annan intressant fråga. Trafikavgifterbör endast få användas för att finansiera nyavägprojekt, säger . Detta betyder atts.k. områdesavgifter inte bör införas på befintligagator och vägar.Man kan kalla avgifterna vad man vill, men fråganär, : Hur kan tro att mankan finansiera en österled resp. västerled iStockholm med avgifter från trafikanterna, omman erbjuder fri passage rakt igenomcentrala ? Även om nuhyser en väldig skräck för bilistpartiet vore detvälgörande, tror jag, om man försökte tala klartexti den här frågan.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag förstår inte alls varifrånkommunikationsministern har fått det att jag ochmitt parti inte skulle vilja ha någon tillväxt. I vilketsammanhang har jag sagt det?Om menar att det är baratillväxten i form av fler motorvägar och en ständigtökande privatbilism och tunga transporter pålandsväg som räknas förstår jag bättre. Men är det det det handlar om?Det tycker jag att faktiskt måsteklargöra. Är inte de 65 miljarder somvänsterpartiet vill satsa på nyinvesteringar i järnvägockså något som ökar den eftersträvansvärdatillväxten?Man kan också resonera så här: Bör vi inte strävaefter tillväxt i kvalitet hellre än tillväxt i kvantitet?Då gör jag inte som gjorde i den tjusigabroschyr som jag visade, nämligen räknartillväxten i antalet nya mil motorvägar, utan jagräknar på ett helt annat sätt.Jag tycker att vi måste minska bilismen -- både dentunga och personbilismen -- för miljöns skull. Deträcker inte med att jag och mitt parti tycker det,, utan såvitt jag vet hävdarforskare -- som tror att regeringen och riksdagenmenar allvar med de miljöpolitiska beslut som harfattats -- bestämt att vi måste göra någontingåt trafiken. Vi behöver en ny transportstruktur.Här kan jag citera transportforskningsberedningenigen. Den säger att transportarbetet på kort siktmåste minska eller omfördelas mellan färdmedlen.Annars klarar sig inte miljöpolitiskamål. I klartext måste vi köra mindre till dess att vihunnit utveckla alternativa bränslen och/eller andratyper av motorer.Georg vill inte minska bilismen. I ställettror han att tekniken inom 10--kommer attvara så ypperlig att vi har lyckats ta bort alla utsläppfrån bilarna. Men det finns inga forskare som trordet, säger att vi förstom kan se några betydande minskningar avkoldioxidutsläppen, som är en form av utsläpp somdiskuteras över hela världen och där ocksåmåste ta sitt ansvar.Till sist vill jag fråga varför haninte säger ett ord om den omfattandearbetslösheten inom , som riskeraratt öka ytterligare och som gör att helt nyutbildadelokförare får sparken, trots att om att vi skall satsa på järnvägen.Jag vill också ha en kommentar till ochDrive. Är det de som skall frälsa och ge ossmer bilar och tätare biltrafik?Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag noterar attkommunikationsministern har övergått till att frågai stället för att svara på frågor. I min förra replikställde jag två frågor. Jag frågade om det ändå inteär rimligt att järnvägen får en särskild satsning medhänsyn till att man underlåtit att nyinvestera ijärnvägar under närmare . Där finns eftersläpning.Jag frågade också hur man skall klara alla miljömålsom vi måste klara om vi inte skall förstöra miljönoch förinta en stor del av fisket, förstöra en del avskogsbruket, osv. Det fick jag inget svar på.I stället fick jag några frågor. Jag svarar i och försig gärna på frågor, i synnerhet när det handlar omtrafikpolitik. Jag sade i min förra replik att om manbygger nya och bättre vägar har det effekter påsamhället. Det gör att folk kommer fram snabbare,och det gör att man reser längre. Det har iundersökning efter undersökning visat sig att vimänniskor är beredda att lägga påresande, ganska oberoende av hur vi reser. Går detlättare att komma fram reser man längre, och dåblir det naturligtvis mer transporter.Den typen av analyser bör man göra om man skallha en trafikpolitisk strategi, så att man vet vad deolika utbyggnaderna leder till. Den massivavägutbyggnad som tänker sigleder, menar jag, till en kraftigt ökad biltrafik, somorsakar något av en trafikinfarkt -- av samma gradsom vi redan har nere i . Den typen avproblem anser inte jag är önskvärd. Det leder tillfler olyckor, det leder till ökad miljöpåverkan, detleder till ökade utsläpp, osv. Det leder också till enökad centralisering i samhället, till att redan svagaregioner får det ännu svårare; segregering ochsociala effekter får man också på köpet. -- Dentypen av mer ingående analyser måste man göra omman skall ha en bra trafikpolitisk strategi.Jag har pläderat för att man när det gäller storatransporter, masstransporter, frekventatransporter, tunga och långväga transporter, skallsatsa mycket mer på järnvägar och kollektivtrafiksom är miljöanpassad.Då kan man klara transportbehoven bra med bådelåg energiförbrukning och liten miljöpåverkan,som man får ett väl fungerande samhälle.Men såvitt jag förstår vill intekommunikationsministern ta till sig detta.När det gäller målsättningar utgår viväldigt konsekvent ifrån naturens krav. Hur mycketmåste miljöpåverkan minskas för att inte havenskall dö, för att inte skogarna skall skadas, för attförsurningen skall stoppas osv.? Om man har denutgångspunkten, visar det sig att det inte räckermed avgasrening, med bara biobränsle eller medmycket av det som diskuteras, utan man måsteockså minska biltrafiken. Det kan framför allt görasi storstadsregionerna genom en kraftig satsning påkollektivtrafik och genom att överföra långvägagodstrafik till järnväg. Detta är de målsättningarsom räknade upp och som vi frånmiljöpart utgår ifrån.Anf. 28 () replik:Herr talman! På tal om utförsäljning av statligaföretag gjorde kommunikationsministernjämförelsen med försäljning av kon. Det var bättreatt mjölka kon än att sälja den, sadekommunikationsministern, menkommunikationsministern förstod kanske interiktigt själv vad han menade. Jag vill påstå att detkan vara mycket bättre att sälja kon och investerapengarna. Det kan man se rätt mångaexempel på.Företag som befrias från det statliga oket kan -- ochdet är jag övertygad om -- med största sannolikhetbli ännu bättre, eftersom de då utsätts för en frikonkurrens som de kan konkurrera medandra företag som bedriver verksamhet inomliknande områden. Dessa pengar kan därefterinvesteras i kommunikationssektorn, investeringarsom alltid är att betrakta som lönsamma.Vi är överens om att det finns ett samband mellantransportsektorns effektivitet, tillväxt och välfärd isamhället. Därför är det bra att göra sådanainvesteringar.Försök inte att få det till att vi från moderaternaeller att jag skulle vilja ha särskilda fördelar förstorstäderna! Å andra sidan vill vi inte heller hanackdelar för storstäderna. Storstäderna är likaviktiga som E 3, E 4 och E 6, som i propositionenbetecknas vara av nationell och särskild betydelse.Därför skall de inte straffbeskattas ellerdiskrimineras. Man skall göra sitt allra bästa för attfå storstadsregionerna att fungera på alla sätt, inteminst trafikmässigt.Herr kommunikationsminister! Vi moderater ärinte rädda för bilistpartiet. Men jag tror attsocialdemokraterna är det, vilket de också haranledning att vara.Anf. 29 () replik:Herr talman! kan det vara klok politik ochklok ekonomi att också låna pengar till vissainvesteringar som snabbt måste genomföras. föreslagit att man skall finansiera en del avjärnvägsutbyggnaden med järnvägsobligationer.För att anknyta till den aktuella diskussionenmellan ochkommunikationsministern om huruvida man skallfortsätta att mjölka kon eller sälja den, torde detkanske vara klokt att i det läget låna pengar till enlönsam investering i form av en tjur. Då får man påsikt rejäla avkastningar på sitt kapital.Georg undrade vad jag hoppas att få utav ett regimskifte. Det är klart att för dellöser inte ett regimskifte alla problem. Vi harannorlunda uppfattningar än ochmoderaterna i ett antal frågor. Men vi inom dessatre partier är överens om att det totalt sett måstefördelas betydligt större resurser tillinfrastrukturen. Det är vad jag hoppas på att få utav ett regimskifte.Moderaterna behöver ju inte ha stöd från centernför att få bygga en . Det stödet harman ju redan från regeringen ochsocialdemokraterna.I fråga om järnvägssatsningar har vi i ,och moderata samlingspartiet i och försig olika uppfattning om hur mycket pengar somskall satsas. Men samtliga tre partier vill satsa meri årets budgetalternativ än vad regeringen gör. Detär ett steg åt rätt håll, även om vi inte kom så långtsom vi i hade önskat.Beträffande utförsäljning av statlig verksamhet togGeorg upp och gjorde enkoppling till sociala ochregionalpolitiska ansvar. Jag delar GeorgAnderssons uppfattning, att det är oerhört viktigtatt har detta ansvar. Vi från kaninte ge upp detta ansvarskrav. Men det förhindrarinte att kan bolagiseras ochbörsintroduceras. Det viktiga är att staten har kvarett avgörande inflytande över hur styrsoch över de mål och riktlinjer för telepolitiken somfastställs av riksdagen.Herr talman! Jag vill avslutningsvis konstatera attcenterns utgångspunkt för investeringar itrafikanläggningar är att dessa investeringar måsteske på ett samhällsekonomiskt och miljömässigtoptimalt sätt. Med trafikpolitik blir det enstörre regionalpolitisk rättvisa och en bättre miljö.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag förstår att det är svårt förkommunikationsministern och socialdemokraternaatt förstå vad vi vill med att sälja ut statligaföretag -- man kanske inte heller vill förstå det.De tre borgerliga partierna har avgivit en gemensam motion. Vi villatt det skall frigöras ett kapital som tillsammansmed skattemedel och privat finansiering skall räckatill för investeringar som vihar framför oss och kanske ännu längre. Dethandlar alltså inte om konsumtion, utan ominvesteringar. På så sätt kommer dessa pengarverkligen till rätt användning.Det skall givetvis inte utförsäljas några företag påett vårdslöst sätt. Det gäller verkligen att tänkaigenom hur det skall gå till och hur pengarna kananvändas på bästa sätt.I vår motion säger vi också att vi kan tänka oss attställa upp med finansiering i form av avgifter pånybyggda broar och vägar. har vi i och för siggått ifrån den principen genom att vi ställer ossbakom , dvs. att avgifter skallunder tiden tas ut på den gamla bron. Där måsteman ta speciella hänsyn till den lokalabefolkningen. Bedömningarna måste göras från falltill fall, men vi har principerna klara för oss.När det gäller storstadsregioner har jag förståelseför kommunikationsministerns svar, att det intefinns någonting som i det här läget kan göras. och de berördakommunerna inte kan hantera den situation somhar uppstått, behöver denna region trots allt enfortsättning av E 6an, som då inte skall gå igenomGöteborgs kommun och de närbelägnakommunerna, utan alltså utanför på något sätt.Regeringen och vi i har det övergripandeansvaret för att även den regionen utvecklas på ettbra sätt och för att E 6an får sin lämpligasträckning.Anf. 31 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! Jag vill upprepa mina frågor tillmoderaterna och . Vilka trafikgrenarär det som inte bär sina kostnader? Vilka skallbelastas med ytterligare kostnader? Ni talar omdetta i allmänna termer, men ni måste ju preciseraer. Trafikgrenarna bör ges ett ökat kostnadsansvar,står det att läsa. Vilka trafikgrenar skall belastasmed ytterligare kostnader?Roy är fortfarande svaret skyldig påfrågan om med vilka medel man skall minskabiltrafiken under . Jagförsäkrar att det inte går genom att använda termerom att man skall bygga ut kollektivtrafiken och såatt säga föra över som ni talar om. Med vilkametoder skall vi göra det? Skall det ske med någrastyrningsmetoder av typen öststatsmodell, eller vadhandlar det om?Görel och värjer sig motvägavgifter. Men hur blir det då medstorstadsuppgörelsen här i ? Hur klararman att bygga en österled, en västerled, osv. omman i all sin generositet erbjuder en fripassage rakt i genom de centrala delarna av staden?Man måste gå i närkamp med de konkretafrågorna. Det blir ointressant om man bara talar iallmänna termer.Viola talade mycket kryptiskt om tillväxt.Men jag återkommer till att det handlar om attförsvåra vägtransporter. Det hjälper inte med 60miljarder för att bygga ut järnvägarna. Den heltövervägande delen av transporterna kommer att gåpå vägarna också även med ViolaClaessons metoder. Men hon vill försvåra dessavägtransporter.Roy talade i samma anda som ViolaClaesson genom att säga att bättre vägar bara ledertill att folk reser mer. Det innebär alltså att manskall se till att vägarna är så usla att folk stannarhemma och inte ger sig ut på vägarna. Men det är juen erbarmelig samhällsutveckling som de erbjudermänniskorna.Roy , talar ofta omkollektivtrafiken. Ingår bussar i begreppetkollektivtrafik? I så fall är det väl bra med vägar, såatt dessa bussar kan gå någorlunda snabbt ochbekvämt.Görel sade att det är jättebra med frikonkurrens. Ja visst, men vi har en mycket öppenkonkurrens på teleområdet. Vi talar av någonanledning ganska mycket om ochtelepolitiken. är ett av de länder som ärkanske mest öppet för konkurrens inomtelepolitikens område. Men vi vill ha ett starktteleverk som kan möta denna konkurrens och intege upp genom att sälja ut detta.Elving är mycket intresserad av attbygga mycket järnvägar. Såvitt jag förstår är hanlitet mer tveksam till vägar. Men han framstår i allafall som litet mer generös än regeringen utan attnärmare precisera sig. När det gäller finansieringenhamnar han på den gamla borgerliga linjerna skall låna. Men lån skall betalas med ränta. Nuvet jag att borgerligheten har stor erfarenhet av hurdet är att låna. Men svenska folket har dess värreerfarenhet av effekterna av den lånepolitik som deborgerliga bedrev , och vi drasfortfarande med följderna av den. Vi har 60miljarder i ränteutgifter . Jag vet inte omdetta berodde på att ni glömde att köpa tjuren somskulle vara så befruktande. Det skulle vara avintresse att få veta hur han ser ut i dettasammanhang.Herr talman! Det är naturligtvis frestande attraljera litet grand på detta sätt, men står vi ibegrepp att göra mycket stora saker. Vi skallinvestera i ett kraftfullt trafikssystem, vägar ochjärnvägar. Och jag tycker att det är mycket viktigtatt vi försöker se helheten i detta, samordnainvesteringarna, se detta i ett Europaperspektivoch se detta som en stor utmaning. Man måste sedetta ur både miljösynpunkt och tillväxtsynpunkt.Då har vi en mycket spännande framtid framföross. Och det krävs nu kraftfulla tag och om möjligtockså samordnade tag. Det är detta som vi harförsökt göra i storstadsregionerna. Jag tror att vi ihög grad behöver det även på det nationella planet.Herr talman! Avslutningsvis uppfattar jagutskottets behandling av tillväxtpropositionen idenna del som ett uttryck för en vilja att samla enbred majoritet bakom dessa satsningar. Sedan mådet vara att vi har litet olika meningar om hur detena och det andra skall gå till. Det viktiga är nu attvi är överens om att göra dessa insatser och att göradem snabbt.Andre vice talmannen anmälde att ,, och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 32 ():Herr talman! Kommunikationsministern använderdet inte ovanliga greppet att fråga människor sominte har någon replikrätt. Då kan jag förmiljöpartiets del börja mitt inlägg med attkonstatera hur vi kan minska biltrafiken med 25 %på passagerarsidan och på godssidan,eftersom kommunikationsministern enträget villveta vilken god trafikpolitik de gröna står för. Vi villalltså satsa 15 miljarder i investeringsbidrag tillkollektivtrafikinvesteringar. Vi vill satsa 75miljarder på järnvägsutbyggnader. Vi vill höjabeskattningen av vägtrafiken och föra en aktivsamhällsplanering för att gynna kollektivtrafiken.Observera att när vi vill spara på biltrafikengäller städerna. Och vi borde vara ense medregeringen om att minska biltrafiken i städerna. De30 % som vi vill minska godstrafiken med gäller denlångväga godstrafiken. Den trafiken vill vi föra övergenom att få till stånd en ryggrad av järnväg frånHaparanda till och över till ochinte en E 4-ryggrad som gjordesig till tolk för.Herr talman! Det betänkande som vi nu behandlargäller särskilt propositionen om näringspolitik förtillväxt. I denna proposition föreslås investeringar iinfrastruktur, särskilt i storstadsområdena, ochman anger miljöskäl för detta. Både i propositionenoch i betänkandet behandlas de trestorstadsområdena var för sig. Itillväxtpropositionen utgår man bl.a. från attÖresundsbron byggs, trots att beslut ännu inte harfattats och att en citytunnel för 5 miljarder måstebyggas genom för att järnvägen över huvudtaget skall kunna knytas på ett lämpligt sätt tillbron, således ett fullständigt dåraktigt förslag somvi förmodligen får på bord i juni.Med anledning av tillväxtpropositionensobegåvade förslag om en stål- och asfaltsgördel runtoch under hela , väckte och jagen motion om just infrastrukturen i -- Lund-området. Vi redovisar i denna motion, T67, i åttapunkter ett genomarbetat alternativ till regeringensgammalmodiga och ''bilsynta'' förslag. Vi talar omMalmö--Lund-området som en framtidsregion menmed slutna kretslopp.En viktig utgångspunkt för regeringens politik ärnämligen att ''skapa förutsättningar för atttillfredsställa nya behov''. Därför måste enligtregeringen ytterligare resurser för produktion ochkonsumtion tillskapas. Regeringen är dock inte heltokunnig om att en sådan politik kan förväntas drivapå miljöförstöringen. Därför har man tillsatt enutredning som i vår skall redovisa ett nytt sätt attberäkna nationalräkenskaperna.Men det är uppenbart att detta med atttillfredsställa nya behov är överordnatmiljöhänsynen. Den ökade produktiviteteneftersträvas uppenbarligen för att tillfredsställaökade behov snarare än att på ett effektivt sätttillfredsställa primära behov, exempelvis en kortarelönearbetstid för att mer kunna delta ifamiljegemenskap, osv.Så länge den s.k. miljöhänsynen inte överordnas enökad behovstillfredsställelse vidmakthållerregeringen ett farligt samhälle som bara kan gå motsin egen undergång. Miljöhänsyn får inte vara somi regeringens tappning, en korrigeringsmekanism.Den enda rätta miljöhänsynen är att formasamhället för slutna kretslopp där skadliga utsläpp,sopor och avfallsberg försvinner. Det är den endasamhällsform som ger oss och andra levandeorganismer möjlighet att fortleva.I fyra av de åtta hemställanspunkterna i vår motionföreslår vi satsningar på järnväg, spårbilssystem,hyrbilssystem och övervägande om en ren borradjärnvägstunnel i stället för det katastrofalabroprojektet. Det märkliga har då inträffat attdenna motion inte behandlas i detta adekvatabetänkande. Man kan undra om det över huvudtaget finns någon rimlig möjlighet att framställasammanhållna och rediga alternativ till regeringenspropositioner, om motioner som denna strimlas ochslaktas som har skett. Yrkandena har splittratsupp till en rad andra betänkanden. Jag bordeegentligen, herr talman, yrka återremiss på helabetänkandet, eftersom denna form avmotionshantering rimligen måste strida motmeningen med motionsrätten. Om den politiskadebatten på detta sätt förfuskas i , finnerman ju till slut ingen anledning att försöka föradebatten i . I stället tvingas man ut i andramedia, Dagens Nyheters insändar- och artikelsidorosv. Inte är väl detta meningen med ochen levande folkstyrelse?Efter kritik i trafikutskottet har vi i miljöpartietsreservation 15 ändå kunnat ange hur vi ser påinfrastrukturen i --. Medutgångspunkt i att inte byggs behövsnaturligtvis inte heller den obsoleta citytunnelnunder . Därmed frigörs kapital inte bara fören eventuell borrad järnvägstunnel utan även förnya järnvägar i hela och spårvägar ellerspårbilsspår i hela --Lund-området.Herr talman! Med den här kritiken motmotionsbehandlingen när de gäller det härbetänkandet och kritiken mot det traditionelltbildominerade trafikstrukturtankarna yrkar jagbifall till reservation 15.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §. )5 § Investeringsplaneringen för luftfart ochsjöfart, m.m.Föredrogsfrån föredragningslistan:trafikutskottets betänkande1990/91:TU27 Investeringsplaneringen för luftfartoch sjöfart samt nya riktlinjer för inrikes flygtrafik(prop. 1990/91:87).Anf. 33 ():Herr talman! Ett viktigt näringspolitiskt ochregionalpolitiskt instrument i är luftfarten.Förutsättningarna för att t.ex. orter i ochäven andra delar av vårt land skall utvecklas ökar,om det finns goda flygförbindelser. Det innebärinte att ett subventionssystem skall vara inbyggt iden svenska inrikestrafiken. Förutsättningar finnstvärtom för en marknadsanpassad utbyggnad avlinjenät, kompletterat med regionalpolitiska bidragöver statsbudgeten. Självständiga flygplatserdrivna i bolagsform blir därför viktiga bitar iluftfartssystemet, inom vilket den kommersiellaverksamheten vid luftfartsverket förutsätts avskildfrån myndighetsutövningen.