prot · GE09115 · 1991-05-21 00:00:00 — I det här fallet handlar det ändå om atträdda sommartrafiken, vilket naturligtivs är väldigtviktigt. Det tycker jag också. Men min frågahandlar om den vidare behandlingen av frågan ominlandsbanan. Det handlar nämligen om denväldigt starka opinionen i , inte enbart blandbefolkningen i de fyra berörda länen utan blandbefolkningen i hela , eftersom det här är enbana som har riksintresse, vilket vi alltid ansetttidigare. Då menar många att även om vi kan räddatrafiken , är det väldigt viktigt att få vetahur fortsättningen ser ut och hur regeringenfortsätter att agera i frågan.Många motionärer från egetparti trodde, när det begav sig innan beslutetfattades i att regeringen skullegöra allt för att se till att trafiken skulle kunnafortsätta och att regeringen litade pålänstrafikmännens förmåga, trots att dessa tidigaresagt nej till regeringens förslag långt innanriksdagen fattade sitt beslut.Om det ändå förhåller sig så att en stark opinionkan påverka så att t.ex. arbetsmarknadsutskottetkan bli totalt enhälligt om sommartrafiken, skulledå inte regeringen och kunnatänka sig att, om sommartrafiken lyckas väldigt väl,komma igen med litet nya krafter och försöka seutvecklingsmöjligheterna också i ?Anf. 205 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag rekommenderar samtligadebattörer att än en gång läsa trafikutskottetsbetänkande som behandlades i den 21mars. Där framgår hur trafikutskottet bedömerfinansieringen av underhållet och banverketsmöjligheter att göra det utan att få extra medel.Birgitta bör särskilt studera det.Stina lägger väldigt stor dramatik i dennafråga, liksom många andra. Hon talar ombegynnande tragedi. Hon framställer utvecklingensom sådan att om man inte får åka rälsbuss i det härområdet, så kommer inga turister dit. Då kommerturistnäringen att dö. är väl bekantmed att de flesta turister i och iinlandsbaneområdet i övrigt kommermed bil och buss, kanske även de turister somlämnar efter sig de mesta ekonomiskastimulanserna i regionen. Så säger regeringen bara hänvisar folk till att åka buss.Men bussar är inget dåligt alternativ. När jag varnere i och diskuterade medjärnvägsanställda sade de till mig: Om ni tar bortskadlighetsprövningen så att ni tillåter busstrafikmellan och , kommer folk inte attåka tåg. Det var en mycket intressant upplysning,tyckte jag. Jag har i inlandsbanedebatten fåttintrycket att ingen vill åka buss. Situationen äralltså inte sådan. Vi får väl ha litet nyans idiskussionen.Nu hinner jag inte bemöta fler debattörer i dennaomgång, men jag gissar att det blir fler. Jag ärberedd att stå här om så behövs.Jag betraktar mig inte som syndare, har fullföljt beslut. Jag har ärligtredovisat det problem som föreligger och vilkabehov av medel som föreligger. har inteanvisat mer medel än vi har haft att fördela.Anf. 206 ():Herr talman! Detta något litet mystiskt att detplötsligt skulle kosta så oerhört mycket mer attdriva persontrafik än vad man har äskatmedel för. Persontrafiken har ju drivits hela tidenpå somrarna. Det har äskats medel för det, och manhar inte kommit med begäran om särskilda medel.Visserligen är det naturligtvis oerhört önskvärt attbanan rustas upp och att man kan åka hastigare där.Men ingen av oss har faktiskt begärt det nu införsommaren. Därför verkar det mycket mystiskt attdet skulle behövas extra medel. Man har ju i vanligordning kunnat klara sig . Jag villgärna ha en kommentar avkommunikationsministern till detta.Anf. 207 ():Herr talman! Det är faktiskt en begynnandetragedi, därför att missmod har spritt sig. Man hartappat mycket av framtidstron, som har byggts uppi och med att har blivit en så festliggrej att man även fått utlandsturister att åka där. Nuverkar det vara helt spolierat. Då kallar jag detfaktiskt för en begynnande tragedi. Framtidstronhar fått sig en knäck.Okej, en riksdagsmajoritet har fattat sitt beslut,precis som kommunikationsministern säger, mendet är inte fel att ändra sig. Det är inte ens fel avmajoriteten i att ändra sig. Jag trorfaktiskt att läget nu är sådant att omkommunikationsministern kommer med en nyproposition, där lyfts fram, så fattarriksdagen ett beslut i den riktningen.Anf. 208 ():Herr talman! Jag läser in i svaratt bara är ett sätt att transporteramänniskor. Kommunikationsministern har själv åktinlandsbanan, och han vet att det är kultur överinlandsbanan. Man åker inte medbuss. Jag skulle vilja se ryssarna göra reklam förtransibiriska järnvägen per buss. Det går bara inte.Inlandsbanan skall trafikeras med rälsbuss ellertåg. Det är därför den finns. Den skall fortsätta pådet viset, och det är det som är dragningskraften.Har man inte den förståelsen ger jag upp i attförsöka övertyga kommunikationsministern ombetydelsen av . Det är inte bara etttransportmedel vilket som helst, utan det liggermycket av upplevelser i det. Det finns en stormöjlighet till upplysning av människor som harmycket fördomar om . De får en heltannan syn när de har åkt med inlandsbanan.Anf. 209 ():Herr talman! Den här sommartrafikperiodenkommer förmodligen till stånd. Jag kanske får svarpå det av . Han skall dåsvara på en fråga som jag har ställt angående påvilket sätt har rätt att använda sinalänsanslag. Man ger ju möjligheter till det i detriksdagsbeslut vi kommer att fatta inom kort.Turistutvecklingen i under den härsommartrafikperioden borde man kunna användatill att utveckla trafiken på under dekommande somrarna. är enattraktion och den fyller en bra funktion i det viibland brukar tala om som socialturism, där såvälbarnfamiljer som friluftsintresserade har möjlighetatt resa.Anf. 210 ():Herr talman! som var uppe italarstolen har i stor besvikelse efterregeringsbeslutet om att lägga ned persontrafikenpå karaktäriserat situationen som attGeorg var för prestigebunden och attdet här beslutet fattades därför. Jag har också talatom det i min fråga, så jag vet att till det. Det har tagits upp i mångaDalatidningar vid det här laget.Fortfarande verkar det som om behäftad med denna prestigefylldhet. Jag har fåtten hel del material från människor som jobbar inombanverket och SJ. Någonstans har man funnit ettcitat där säger att en pojkdrömgår i uppfyllelse om byggs. Varförkan inte den utomordentligt viktiga inlandsbananoch utvecklingen av den få vara en pojkdröm förGeorg ? Resor på ärnämligen ett mål i sig. Det går inte att ersätta demmed busstrafik. 211 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som pojke drömde jag varken omÖresundsbron eller . Jag bodde vidnorra stambanan och åkte rälsbuss ganska ofta,t.ex. för att komma fram till som ärhuvudorten i kommunen. Jag kunde inte drömmaom att stå här och diskutera med ominlandsbanan eller Öresundsbron.Men det var många före mig som drömde om enÖresundsbro. Debatten har pågått . Jagär stolt över att kunna presentera ett förslag tillriksdagen om att äntligen förverkliga detta. Låt ossfortsätta att drömma om andra nya stora projekt.Leo försöker inbjuda mig till något slagsministerstyre där jag skall se till att intebegär för mycket. skall göra sin kalkylsjälvständigt och begära för underhållet vad detfaktiskt kostar. har i singenerositet sagt att man bör kunna användabefintliga regionalpolitiska medel för sommartrafikår 1991. frågar vad som händersedan. Skall jag svara på det? Riskdagen har angettvilka förutsättningar som gäller, och vi har tecknatavtal med trafikhuvudmännen om tio-årigtrafikförsörjning i området inom ramen för demedel som anvisar. Sedan sägerriksdagen att länen bör kunna få arrangeraturisttrafik . Det är de villkorsom gäller.Anf. 212 ():Herr talman! är en dröm, och denhar kommit att gå i uppfyllelse -- dock inte riktigtän. Såvitt jag förstår fattas det några beslut. Det ärbetydligt mera intressant att syssla medÖresundsbron än med frånkommunikationsministerns sida, har jag förstått.Målet i livet kan ju variera för människor.För oss som bor i nära anslutning till inlandsbanani ett inlandsområde som avhändsarbetsmöjligheter är det en enorm förlust när mantar bort denna möjlighet, som man såg som positivför att få människor intresserade av att besöka vårhembygd och se allt det fina som finns att se. Detgör man inte om man skall åka med buss. Jagförstår att det inte finns något hopp att hämta frånregeringen när sommartrafiken upphör till hösten.Det är att beklaga.Anf. 213 ():Herr talman! har räknat ut, sägerkommunikationsministern, vad det skulle kosta attunderhålla banan för sommartrafiken. Jag förstårinte detta. Vi begär faktiskt inte mera trafik nu isommar än vad som ingår i den planerade trafiken,den trafik som var inplanerad när äskademedel. Varför skall man nu plötsligt äska nyamedel?Jag håller helt med om att de pengarsom kommer att släppa loss genom ettbeslut behövs till mycket annat. Det vore fel ombanverket här kunde ta för sig hur som helst. Manmåste här på något sätt undersöka banverketsmöjligheter och sjysthet i kalkylerna.Anf. 214 ():Herr talman! Eftersom jag sitter i trafikutskottetkan jag bara bekräfta att det är precis så vi harbehandlat dessa frågor. Det förutsattes att trafikenskulle finnas när äskade pengartidigare och när vi diskuterade trafiken meragenerellt. Skall man nu komma och begära merapengar? När och hur skulle i så fall haändrat på dessa summor? Det har GeorgAndersson inte alls klarlagt.När vi hade en debatt om det här i kammaren den20 mars kallades det för ett politiskt rävspel. Jaganser nämligen inte -- och många med mig -- attregeringen och har varit ärliga.Regeringen och trafikutskottet visste om attlänstrafikhuvudmännen och IEF inte kunde ta övertrafiken på över sommaren. Detvisste också, eller hur?Anf. 215 ():Herr talman! Jag vill knyta den här diskussionentill pengarna. Är det kommunikationsministernsom skall svara för bedömningen av de befintligaregionalpolitiska medlen som man talar om häreller är det industriministern som skall bedömastorleken på medlen? skall till stor delförbruka de pengar som det är fråga om. Då bordeman vara intresserad av en så låg kostnad sommöjligt.Anf. 216 ():Herr talman! Jag hyser i alla fall hopp, även eftersommartrafiken. Jag hoppas påkommunikationsministern. Jag hoppas fortfarandeatt kommunikationsministern kommer med en nyproposition och lägger den på bord.Jag skulle vilja sluta med att referera litet grand urett brev ifrån Heimbygda, hembygdsförbundet förJämtlands län, som har skrivit till statsministernangående . Man slår fast följande:''är rätt nyttjad ej en belastning förSveriges ekonomi utan en tillgång. ''utgör en sammanhållande länk medövriga delar av vårt land och är en förbindelseled uttill . Våra åsikter är inte nostalgiska utan ärgrundade på en tro och vilja att inlandskall leva vidare och utvecklas.Anf. 217 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det som gör mig allra mest upprördär -- som vanligt, höll jag på att säga -- ViolaClaesson, som försöker påstå att jag inte är ärligi den här debatten. Jag vill påstå att jag har varitutomordentligt ärlig, och jag har fått mycken kritikför det. Man har sagt så här: Varför lägga det härförslaget före valet? Vi inser att man inte kanfortsätta att driva i det långa loppet.Den är inte i det skicket att det går att motivera destora kostnaderna för detta. Men varför har du lagtfram det här före valet? Kunde du inte ha väntat tillefter valet?Jag tycker faktiskt att det är värt etthedersomnämnande att jag har haftden ärligheten att redovisa det före valet, med alltdet obehag som det har medfört.Stina hoppades såvitt jag förstår på migockså efter valet. Hon talade om att jag eftersommaren skulle presentera förslag till lösningar idet långsiktiga perspektivet. Jag trodde att StinaEliasson hade andra ambitioner med den valrörelsesom vi nu framöver skall utkämpa, men jag tackarför tilltron.Birgitta försöker att negligerakostnaderna. Hon tycker att det är mystiskt att detskall behöva kosta så mycket. Läs trafikutskottetsbetänkande, som har ställts sig bakom.Där redovisar man ju, efter att ha hört ,vilka kostnader man bedömer vara förenade medfortsatt underhåll.Anf. 218 ():Herr talman! Jag vet att brukarbli mycket upprörd, eftersom jag säger vad jaganser, och jag anser fortfarande att GeorgAndersson och regeringen har uppträtt oärligt.Bemöt i stället de argument som jag använder somskäl för att kalla för oärlig!Regeringen visste precis som alla ledamöter itrafikutskottet om att länstrafikhuvudmännenredan hade talat om att de inte kan och inte vill taöver trafiken på för 36 milj.kr. Vihörde också , vilken också har talat om för GeorgAndersson och regeringen hur man såg på saken.Också därifrån uttalades att man inteheller från det hållet för 36 milj.kr. kan ta övertrafiken och sköta den redan i sommar.Detta visste ju regeringen, men man låtsar införmoderata och socialdemokratiska motionärer --som sedan i sin tur låtsar att de tror på regeringen --att detta ändå var en möjlig chans. Det var dömt attmisslyckas från början.Anf. 219 ():Herr talman! Oss norrlänningar emellan var detdetta som det handlade om när jag sade att jaghoppas på kommunikationsministern. Dessutomvet kommunikationsministern lika väl som jag attden regering som sitter kan lägga frampropositioner när som helst ända fram till dess attett val har hållits. Vi har en lång sommar framföross. Tänk vilken chans förkommunikationsministern att få återkomma, gärnaunder sommaren, under semestertid, med enproposition där lyfts fram!Anf. 220 Kommunikationsminister ():Herr talman! säger att regeringenvisste om hur det låg till. Men regeringen lade framett förslag efter det att vi hade lyssnat pålänshuvudmännen. Vi visste att de var beredda attför 36 milj.kr. bedriva trafiken i området. Menriksdagens trafikutskott nöjde sig ju inte med detförslaget, utan sade att man skulle gelänshuvudmännen en förnyad chans att bedöma omde ville bedriva persontrafik på . Vadvar det för ohederligt i det?I varje fall var inte jag med i trafikutskottet, somville att vi skulle ge huvudmännen en förnyadmöjlighet att bedöma detta. Det skall väl inte jaganklagas för. Vi har gett dem den möjligheten.Ärligt talat trodde jag inte att de skulle nappa påden krok som trafikutskottet kastade ut. Men dåskulle chansen gå till , som gång på gång hadepåstått att man skulle komma att klara detta. Manhade påstått att man hade avtal med postdiligensen,men man kunde inte klara uppgiften.Anf. 221 ():Herr talman! Inte för att jag tror att vi kommernågon vart: Utgångsläget var positivaförhoppningar som IEF hade efter det attregeringen t.o.m. hade tillsatt en utredning somskulle se på utvecklingsmöjligheterna ochundersöka på vilket sätt som regeringen ochriksdagen skulle kunna hjälpa till med att utvecklabåde turismen och inlandsbanetrafiken som sådan.Det var ju det som det handlade om.Kallduschen när just råkade bli offerför regeringens spariver i det s.k. krispaketet.Varför just den trafiken?I de löften som sedan gavs, och som jag menar varfalska, påstods att det var en chans för IEF attredan i år få ta över trafiken eller att säga tilllänstrafikhuvudmännen att de kan bedriva trafikenpå för lika mycket pengar somregeringen ansåg att de skulle ha till busstrfiken.Det var ingen chans, eftersom de redan kategoriskthade talat om att länstrafikhuvudmännen kundebedriva busstrafik men att IEF inte kunde drivatrafik för motsvarande pengar.Anf. 222 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skall svara tålmodigt på ViolaClaessons och även andras frågor.Varför spara på just när man skullegöra ett krispaket? Jo, därför att kostnaderna perpassagerare var orimligt höga, långt högre än pånågon annan järnväg. Därtill krävdes storainvesteringar för att långsiktigt upprätthållatrafiken på inlandsbanan.Det var därför som besparingen kom att gå ut överjust . Det kan inte ha varit någonöverraskning, för den har diskuterats i minst tio åroch bekymrat många kommunikationsministrarföre mig. En av dem åkte längs ochkonstaterade att det var väldigt mycket granarutefter den, vilket han blev kanske som mestberömd för. Också jag blir möjligen berömd förinlandsbanan, men av andra skäl.Vidare sade man från att man kunde bedriva trafiken för dessapengar, och då sade trafikutskottet: Låt dem få enchans att göra det. Man kunde inte det, men det varinte mitt fel.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1990/91:620 om privatiseringav person- och godstrafik på järnvägAnf. 223 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att närmare ange vilka delar avperson- och godstrafiken som vi anser vara lämpligaatt privatisera resp. vara lämpliga att hakvar i SJs regi.Bakgrunden till frågan är att regeringen i åretsbudgetproposition föreslagit att trafikeringsrättenpå det svenska järnvägsnätet skall ses över.Frågan om konkurrens på järnvägen är i mångaavseenden komplex. Innan en eventuell avregleringkan komma till stånd måste en rad frågor utredas.Som ett första led i detta arbete har regeringenuppdragit åt SJ, , transportrådet samtstatens pris- och konkurrensverk att redovisaförutsättningar för och konsekvenser av en ökadkonkurrens på järnvägsnätet. Därefter kan ensärskilt utredare tillkallas för att närmare utformaen modell för ett avreglerat järnvägsnät.I avvaktan på resultatet av dessa utredningar kanjag inte nu redovisa regeringens ställningstagande ifrågan.Anf. 224 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret, ävenom det egentligen inte är något svar på frågan,eftersom regeringen precis som vanligt, höll jag påatt säga, vill avvakta. Anledningen till att jag ställtden är de hot som riktats mot SJ och SJsverksamhet.När det gamla SJ sprängdes i två delar, i ett SJ ochett banverk, tillhörde dem somverkligen varnade för vad som komma skulle. Vitrodde att det skulle komma ensönderstyckning och att endast det som medprivatkapitalistiska mått kallas lönsamt skulle fåöverleva. På löpande band har kommit förslag omfri konkurrens, om utredning om fri konkurrensoch om att skadlighetsprövningen skall slopas, somGeorg nämnde i den förra debatten.De SJ-anställda är naturligtvis oroliga över denparallelltrafik som får bedrivas i hur storomfattning som helst av bussarna, och naturligtvisriskerar man till slut järnvägens existens. Detta kanleda till en ekonomisk kris för SJ.Nu står jag inte här och hittar på. Jag tror att GeorgAndersson, precis som jag, har träffat är så orolig att han t.o.m. har uttrycktfarhågor för att SJ, när dessa lönsamhetskriterieroch den fria konkurrensen har slagit igenom fulltut, om , endast har kvar snabbtågetStockholm--i egen regi. Det jag ochmånga andra är nyfikna på, inte minst de som äranställda inom och , är om GeorgAndersson och regeringen tycker att det i så fall ärett acceptabelt slut på SJs verksamhet. Kanske detåterstår några fler snabbtågsförbindelser, men dedrivs av t.ex. Asea det nu i de utredningar som om visar sig att de alla banor som inte ärsnabbtågsbanor inte kan anses tillräckligalönsamma, om ingen är intresserad av dem, räckerdet då med några snabbtågsbanor för t.ex. GeorgAndersson?Anf. 225 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är riktigt att jag ofta haröverläggningar med . Jag kommerprecis från en sådan överläggning, så jag kan hälsafrån honom. Vi har diskuterat dessa frågor mycket,om SJs ekonomiska situation och framtid motdenna bakgrund. Det finns anledning att varauppmärksam för de förutsättningar somjärnvägstrafiken kan ha i och attgöra insatser för att den framtiden skall bli så ljussom möjligt. Jag har en betydligt hoppfullare syn påjärnvägstrafiken och SJs möjlighet att hävda sig ijärnvägstrafiken än vad . Jag ser framför mig ett väl utvecklatjärnvägsnät, med vissa begränsningar därtrafikunderlaget är mycket svagt, där det intepassar med tågtrafik av naturliga skäl, därför att detär ett masskommunikationsmedel.Vi skall utveckla godstrafiken mera. Vi skall stärkajärnvägstrafiken genom betydande investeringar.Jag tror att SJ har goda förutsättningar att hävdasig, även om vi i någon utsträckning kommer framtill att man kan och bör göra en avreglering. Menom detta får vi diskutera när vi harutredningsunderlaget framme.Det finns en del andra operatörer på järnväg,i begränsad omfattning, t.ex. BK-tågen. Låt oss sevilka effekter det får i den regionen. Vi skall väl inteavstå från att pröva olika modeller som kanske kanvara utrvecklande. Det vore kanske bra med litetöppna ögon, är många i vår omvärld som ser med stortintresse på den utveckling som vi har påjärnvägstrafikens område och den konstruktion vihar, med SJ och ett separat banverk.Anf. 226 ():Herr talman! Jag vet det, . Jagvet också att det var många i internationella kretsarsom höjde mycket förvånat på ögonbrynen över attregeringen och tog ställningstagandet omatt spränga SJ. De löften som gavs i detsammanhanget, de löften som föregickuppdelningen av SJ i ett nytt SJ och ett banverk, dehar inte infriats. I stället är SJ på väg mot en kris.Då hjälper det inte att stå här och ha frommaförhoppningar. Vad skall göras för att rädda SJ urden ekonomiska krisen och rädda fler banor änsnabbtågsbanorna? Det var det jag ville ha svar påav . 227 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag försäkrar att om vi inte hade gjortden uppdelning som vi gjorde 1988, som visade sigvara så fruktbar, då tror jag att SJ verkligen hadebefunnit sig i en allvarlig kris.Anf. 228 ():Herr talman! Då skulle jag vilja att GeorgAndersson ger mig några konkreta, fruktbaraexempel på vad som har skett, som vi kan räkna insom något nyttigt för järnvägen i efter denuppdelningen. Bara ett par sådana konkretaexempel vore mycket lämpligt. Allt det man lovadeom SJ med den nya konstruktionen har nämligeninte infriats. Tvärtom, har SJ fått sparka en stor delav personalen. har manfått avskeda folk.Anf. 229 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är väl inte fel att arbeta rationellti ett kommunistiskt samhälle, som ? Är det fel att bedriva en verksamhet såpraktiskt, rationellt och effektivt som möjligt? Detär väl inte ett mål i sig att ha många anställda föratt frakta gods och människor? Det viktiga för etttrafikföretag är ju att man fraktar gods ochmänniskor. SJ utvecklar detta för att uppnå en alltstörre effektivitet i verksamheten.Jag utgår ifrån att har sett en del avdetta: modernisering av stationshus, bättre service,bättre vagnar, snabbtåg och nya lösningar förgodstransporterna. Det är faktiskt vad som är pågång inom SJ. som har gått sedan1988 har det ju skett en revolution med enverksamhet som stått stilla under decennier.Anf. 230 ():Herr talman! Jag talar om trafik och transporter avmänniskor och gods, inte enbart om någrauppsnyggade stationer. Om det hade handlat om enutökad verksamhet, hade SJ naturligtvis intebehövt säga upp sina lokförare. Vad händer, om detnu blir stora satsningar på järnvägen framöver? Dåhar ju yrkeskunskapen och yrkesstolthetenförsvunnit. De berörda människorna börjar bliganska desillusionerade över det som händer inomSJ. En del har krisen, som inte enbart ärekonomisk, är att människor som harutbildats till lokförare till en kostnad av uppemot 1milj.kr. får lämna SJ. Jag kallar inte dettautveckling.Dessutom trodde jag, , att vitalade om det svenska kapitalistiska samhället ochinte om ett kommunistiskt samhälle. I annat fallskulle jag inte ställa frågor till ,eller hur? Vi befinner oss ju i riksdag.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /91:SkU29 ochSkU36Trafikutskottets betänkanden /91:TU24 ochTU27Arbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU1737 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1990/91:178 Överlämnandeav uppgiften att fördela statsbidrag tillfolkbildningen m.m.1990/91:Ub199 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1990/91:186 Ändringar ireglementet för allmänna pensionsfonden1990/91:N127 av m.fl. (mp)1990/91:N128 av Per m.fl. (m, fp, c)1990/91:N129 av ()med anledning av prop.