prot · GE0966 · 1991-02-19 00:00:00 — Den elogenskall man ge när man tycker att man har fått ett brasvar. En fråga vill jag dock ställa med anledning avden redovisning som vi har fått: Anserförsvarsministern att vi har full täckning med heltgodtagbara skyddsmasker till 1994?Anf. 93 Försvarsminister ():Herr talman! Till vill jag säga attfrågan om skyddsnivåer, skyddsinsatser ochskyddsmasker vid skilda tillfällen har varit föremålför överväganden. Jag finner inte något skäl att förnärvarande ta något initiativ på detta område.För vill jag ändå framhålla att vikanske bör tillmäta , somopererar på och i Gaza-området ochsom står mitt uppe i verkligheten, stor betydelse.FN-organet har haft möjligheter att gå igenomolika skyddsmasker och funnit att den svenskaskyddsmasken motsvarar de krav som ställs. Jagsätter faktiskt större tilltro till UNRWAsbedömning än till israelernas, UNRWA sombefinner sig mitt uppe i den svåra situation sområder på och i Gaza-området. SomHugo vet har att räkna med ettutslag i högsta domstolen, vilket går ut på att manskall dela ut skyddsmasker till den palestinskacivilbefolkningen. Men enligt de uppgifter som jaghar fått från UNRWA lär inte den israeliska statenha delat ut några skyddsmasker, eftersom det intefanns några att dela ut. I den situationen skall manmer observera de länder som är beredda att görainsatser på detta område än att stå som någon sortsövercensor beträffande olika ländersskyddsmasker.Anf. 94 ():Herr talman! Jag noterar med ett visst beklagandeatt försvarsministern inte är beredd att ta någotinitiativ. Jag hoppas ändå att försvarsministern i detutredningsarbete som ligger framför oss påcivilförsvarets område inte motsätter sig att deexperter och förhoppningsvis politiker somkommer att arbeta med saken tar upp frågan tillprövning.Försvarsministerns möjligen något lättsinnigahållning avspeglar sig också i det faktum attförsvarsministern tydligen anser att UNRWA är enstörre auktoritet när det gäller skyddsmasker änden israeliska militären. Det är ett förbluffandeställningstagande, eftersom UNRWA är ett FN-organ med uppgift att klara försörjningen förflyktingar på . Det rör sig alltså inte omnågon militär organisation. UNRWA har, såvitt jagvet, ingen speciell kompetens när det gäller militärafrågor. Om den israeliska militären kan man sägamycket, men man kan nog inte påstå att den ärokunnig i försvarsfrågor, som det ju här rör sig om.Anf. 95 ():Herr talman! Jag vill i alla fall framhålla förförsvarsministern att jag tror att det finns en vissmisstänksamhet från israelernas sida när det gällerde svenska skyddsmaskerna. Jag kan inte se att detkan vara en oerhört stor skillnad mellan deskyddsmasker som levereras från och desvenska, och har israelerna sagt nej till leveransfrån Danmark.Avslutningsvis: Jag frågade försvarsministern vadsom kan vara verkligt 1994. Har vi skyddsmaskerav sådan kvalitet att vi kan känna oss skyddade i enkrissituation?Anf. 96 Försvarsminister ():Herr talman! Jag vill informera omatt vi följer det riksdagsbeslut som gällerbeträffande skyddsmaskanskaffningen.Programmet är slutfört till 1994 på det sätt somriksdagen har förutsatt. Därmed är ett av världensmest ambitiösa skyddsmaskprogram genomfört.Jag tror att vårt land är nästan unikt och bättre ände allra flesta länder i världen då det gällerskyddsmask.Sedan till . Jag vill ändå påstå, herrtalman, att på detta områdetorde har kunskaper som väl mäter sig med Israels.Anf. 97 ():Herr talman! Jag sympatiserar naturligtvis medförsvarsministerns tilltro till Förenta nationerna.Även jag har i alla avseenden mycket stor respektför . Men att när det gällermilitär kompetens jämföra ett av världens dessvärre mest stridsvana försvarsmakter med en heltcivil hjälporganisation som enbart har humanitärauppgifter tycker jag är anmärkningsvärt. Jaghoppas att detta inte avspeglar försvarsministernskällor när det gäller övriga försvarspolitiskaställningstaganden.Anf. 98 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tycker att det äruppseendeväckande att militärpolitik och Förentanationerna. har faktisktresurser att bedöma kapacitet och kvalitet påskyddsmasker för civilbefolkningen lika bra somnågot här omnämnt land. Jag tycker att en politikersom utger sig för att vara så pass sofistikerad bordeinse detta elementära faktum.Anf. 99 ():Herr talman! Möjligen kommer försvarsministernatt ägna sitt uttalande någon eftertanke. Det ärviktigt att komma ihåg att det somförsvarsministern sade var att UNRWA hade störrekompetens att bedöma frågan om skyddsmaskerskvalitet än den israeliska försvarsmakten. Ettsådant uttalande av en försvarsminister äranmärkningvärt.Anf. 100 Försvarsminister ():Herr talman! uttalande förtjänaringet avseende.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1990/91:381 om kriget vidPersiska viken och påverkan på miljönAnf. 101 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat statsrådetBirgitta om regeringen har tillräckliginformation om i vilken omfattning nervgaser,radioaktivitet samt oljeutflöden läckt ut i ochvid för att skall kunna biståmed civila hjälpinsatser.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Regeringen har inte någon särskild information omde skadeverkningar som bombningen avkemvapenfabriker och kärnkraftsreaktorer i Irakorsakat.När det gäller det stora oljeutsläppet i har sjöfartsorganisationIMO () tagitpå sig uppgiften att samordna hjälpen förbekämpningen av utsläppet. har -- sedanbl.a. efterfrågat vilka hjälpinsatsersom kan göras -- i likhet med ett femtontal andraländer förklarat sig berett att lämna hjälp och hartill IMO redovisat vilka personella och materiellaresurser som vi genom statens räddningsverks ochkustbevakningens försorg kan ställa till förfogande.Uppgifterna har av IMO lämnats vidare till bl.a.den saudiska regeringen. har ännu intemottagit någon begäran om hjälp.Denna ordning innebär att principerna i den nyainternationella konventionen om beredskap,insatser och samarbete vid förorening genom olja,som utarbetats inom ramen för IMOoch som avses undertecknas av ,tillämpas även om konventionen ännu inte trätt ikraft.Jag vill avslutningsvis nämna att jag har erfarit attkontakter har förekommit direkt mellan berördastater och svenska företag om medverkan i arbetetmed att begränsa verkningarna av oljeutsläppet.Anf. 102 ():Herr talman! Tack för svaret.Redan i januari meddelade den amerikanskegeneralen att två kärnkraftsreaktorervid en irakisk forskningsanläggning vid namnTuwaitha hade förstörts. Anläggningen ligger tvåmil utanför och alltså nära ett område medmycket stor befolkning. De allierade meddeladeockså att de tänkte fortsätta att förstöra sådanaanläggningar. I varje fall återstod det ytterligare enanläggning att förstöra. , som RoineCarlsson säkert känner till, är en av dem som harreagerat. Precis som beträffande oljeutsläppenfinns det naturligtvis olika konventioner. Inte minst harkonventioner på detta område.Det som gör mig litet bestört är att bara två och en halv rad åt frågor omkemvapenfabriker och kärnkraftsanläggningar iIrak.En tysk kärnfysiker som är expert på frågor omkärnvapenspridning har sagt, att om nubombningarna av kärnkraftsreaktorerna var så''lyckade'' som general själv påstod, måsteradioaktiv smitta ha spritts också till och tillandra områden där en mycket stor befolkningfinns. Jag och många andra undrar, RoineCarlsson, om regeringen inte känner till detta ochom regeringen inte tänker ta något initiativ för attundersöka vad som har skett och för att hjälpabefolkningen mot radioaktiv smitta.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1990/91:388 om 1Anf. 103 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder som vidtagits när det gäller 1 och vilkabeslut som kan väntas. ''Arméns grundorganisation måste förändras för attskapa bättre balans mellan resurser och uppgifter. ''Detta är den kortaste sammanfattningen av deförslag till förändringar som regeringen iproposition förelade i oktober 1989.Denna proposition grundade sig främst på detdelbetänkande som försvarskommittépresenterade . För 1:s delinnebar beslutet en omlokalisering till Strängnäsför samlokalisering där med P 10. Etablissementet iAlmnäs skulle avvecklas. Planeringen för attverkställa beslut har pågått.Regeringens beslut att fråganom 1s flyttning borde omprövas är motiverat avfrämst ekonomiska skäl, men är även en följd avkrigsorganisationens minskade behov avingenjörssoldater. Enligt vad jag inhämtat haråtgärderna för flyttning av regementet tillSträngnäs avstannat med anledning av regeringenstidigare ställningstagande. Regeringen kommerdärför att föreslå att beslutet om enflyttning till Stängnäs omprövas och att 1 istället läggs ned.Anf. 104 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern försvaret. Men jag undrar om det ändå inte har blivitnågot missförstånd. Det som försvarsministern harsvarat har jag redan i min fråga talat om att jag vet.Vad jag ville höra var om det fanns ytterligareförväntade beslut, som går i annan riktning medanledning av den förändrade säkerhetspolitiskasituationen. Men eftersom försvarsministern tarupp de ekonomiska skälen för en nedläggning ochbetonar att krigsorganisationen behöver färreingenjörssoldater, vill jag något kommentera dessafrågor.När det gäller ett minskat behov avingenjörssoldater säger många auktoritativamilitära källor, däribland försvarsområdeschefen iStockholmsområdet, att detta område är särskiltkänsligt för angrepp med kort förvarning. Dettabetyder att snabbt blir avskuret och attvi får klara oss med de soldater som vi har inom enradie av ungefär . Avgörande är att man intehinner med någon mobilisering.Inom området finns ett stort antal broar samtArlanda flygplats. Vilka skall då försvara detta? Jo,vi har en stridsledningsskola, ungefär halvamarinen och I 1 med högvakten men ingaingenjörssoldater. Jag vill fråga: Delarförsvarsministern inte den bedömning somförsvarsområdeschefen i hargjort när det gäller möjligheterna att försvaraStockholm?Anf. 105 Försvarsminister ():Herr talman! Det finns ingenting att tillägga. Dåhade jag redovisat detta i svaret. Men på dendirekta frågan vill jag ändå svara att det har gjortsmilitära bedömningar beträffande dessa saker. Denuppfattning som jag har redovisat i proposition ochi svar här delas av landets överbefälhavare. Det fårnog räcka såsom en kommentar tillförsvarsområdesbefälhavarens påståenden.Anf. 106 ():Herr talman! Men man måste ju klara sig med deförband som finns inom femmilsradien. Där finnsinga ingenjörsförband. Vilka skall då reparerabroarna i och ? Viklarar oss inte med ingenjörsförband i Sollefteåeller de soldater som ligger på utbildning i Eksjö.Jag måste fråga: Har inte det förändradesäkerhetspolitiska läget när det gäller utvecklingeni och föranlett någonomprövning av tidigare ställningstaganden när detgäller försvaret av ?Anf. 107 Försvarsminister ():Herr talman! Det finns tillräckligt medingenjörsförband i den krigsorganisation somkommer att ha ansvaret för detta område.Tillgången på ingenjörssoldater är helt till fyllest.Anf. 108 ():Herr talman! Problemet är ju att dessa förband intefinns inom regionen när vi behöverdem. Alla tecken och erfarenheter visar att manmåste klara sig med de förband som finns inom femmils radie. kan inte försvara sig medingenjörssoldater som befinner sig i . 1 behövs uppenbarligen. ärändå ett ganska långt avstånd från Stockholm.Dessutom är 1 en av de mest modernaanläggningar som vi har i med 1 200utbildningsplatser, hotell, restaurang och sjukhus,allt på ett avstånd av från Stureplan. Är detändå inte slöseri med skattebetalarnas pengar attutan vidare lägga ner en sådan anläggning?Anf. 109 Försvarsminister ():Herr talman! Jag rekommenderar studera skillnaden mellan krigsorganisationenoch fredsorganisationen samt utbildningen avingenjörssoldater och de krigsförband somingenjörssoldaterna ingår i.Anf. 110 ():Herr talman! Vi kommer ändå inte ifrån att man ien krigsorganisation måste klara sig med deförband som finns inom räckhåll. Det betyder att vii måste ha värnpliktigarekryterade till från Stockholmsområdet.Reservbefäl och yrkesbefäl måste bo i Stockholmoch materielen måste finnas i . Detduger inte om materielen är utlånad till någotutbildningsregemente. Därför kvarstår frågan: Påvilket sätt skall , dvs. landetshuvudstad, försvaras för den händelse vi blir utsattaför ett överraskningsanfall?Anf. 111 Försvarsminister ():Herr talman! Det finns en betryggandeorganisation för detta. I krigsorganisationen finnsprecis de förband som behövs iStockholmsområdet. Ingenting av den materielsom talar om är utlånad. Denfinns i mobiliseringsförråden. Vårt lands försvarbygger på mobilisering, . 112 ():Herr talman! Men alla erfarenheter visar ändå i en modern krigssituation inte hinnermobilisera. Därför anser jag att man faktisktbehöver tänka om när det gäller försvaret avStockholmsregionen. Därvid bör 1 i Södertäljespela en mycket betydelsefull roll. Det känns intesärskilt tryggt att behöva finna sig i att våra broaroch vårt mest betydelsefulla flygfält skall reparerasoch skyddas av den beridna högvakten.Anf. 113 Försvarsminister ():Herr talman! börjar väl ändå argumenteringentryta, när den beridna högvakten tas med i denaktuella diskussionen. Jag bara konstaterar attYlva förordar någonting annat än ettmobiliseringsförsvar. Den tanken får hon väl ta uppi i annan form.Anf. 114 ():Herr talman! De marinförband som vi har -- det ärstörsta delen av de svenska marinförbanden fårman väl säga -- är inte utbildade för de uppgiftersom vi här talar om. Inga andra förband iStockholmsregionen är det heller. Vi har ingaingenjörsförband om 1 läggs ned. Den åsiktenförsöker jag förfäkta. Vi behöver några förbandsom kan klara ingenjörsförbandens uppgifter.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1990/91:408 omfärjeförbindelserna mellan och EstlandAnf. 115 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågatutrikesministern vilka initiativ regeringen avservidta för att säkerställa förekomsten avfärjeförbindelser mellan och Estland.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.På privat initiativ har färjelinjermellan och inrättats.Som frågeställaren påpekar är det viktigt att vi iSverige främjar kontakterna mellan ochBaltikum. Färjetrafiken är av stor betydelse förEstlands, och kontakter medomvärlden. Men ansvaret för dessa färjelinjeråvilar naturligtvis de rederier som bedrivertrafiken. För dessa linjer, liksom för övriginternationell färjetrafik, råder fri etableringsrätt.Mot bakgrund av gällande regler för bidrag tillrederier saknas förutsättningar för regeringen attgå in med direkt ekonomiskt stöd till verksamheteni fråga.Med statsmedel till färjetrafik understöds i dagendast den koncessionsbundna trafiken mellan detsvenska fastlandet och Gotland.Jag bedömer det emellertid som mycket värdefulltatt resemöjligheterna mellan och Sverigekan upprätthållas. Det är därför min förhoppningatt nedgången i resandet, som orsakats av detragiska händelserna i , trots alltär av tillfällig natur. Jag hoppas att resandet ochturismen åter skall öka och att en stabil ekonomiskgrund för färjeförbindelsen på detta sätt kanerhållas.Anf. 116 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på frågan somLars har ställt. Tyvärr är han självförhindrad att ta emot svaret.Bakgrunden till frågan är att färjelinjen mellanStockholm och är något av en livlina tillfriheten för balterna i allmänhet och esterna isynnerhet. har linjen blivit en dålig affär förrederiet sedan den politiska situationen i Baltikumhar dramatiserats. Många människor vågar heltenkelt inte resa dit. Det finns alltså risk för attrederiet inte orkar hålla trafiken i gång, dvs. attlivlinan till friheten kapas.Av svaret framgår -- och det är negativt -- attregeringen inte är redo att göra något konkret utanbara hoppas på att resandeströmmen skall öka. Ifrågan föreslås ändå regeringen uppmana olikaoffentliga organ att förlägga sina konferenser tillEstlandsfärjan. Vore inte det en möjlighet? Skulleman inte, kommunikationsministern, kunna gerederiet direkt stöd urÖsteuropaanslaget? Om det ligger någonting iregeringens Baltikumpolitik bör man också visa deti konkret handling och ta ett initiativ som räddarden så viktiga livlina till friheten som färjelinjenutgör.Anf. 117 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det ligger mycket i regeringenspolitik när det gäller att främja förbindelserna medBaltikum. Vi lägger mycket stor vikt vid att sådanaförbindelser kan upprätthållas på olika plan, ochdet har vi visat på skilda sätt.Frågan gäller nu om vi kan ge statligt bidrag till ettprivat rederi för just den här färjetrafiken. Jag harkonstaterat att gällande regler inte medger attregeringen hjälper till på det sättet. Det finns ettantal rederier som har bedrivit färjetrafik mellanSverige och och även mellan ochPolen. En del av dem har hamnat i svårigheter ochtvingats förändra sin verksamhet. I några fall har detvingats lägga ned den. Det är naturligtvis förenatmed mycket stora principiella komplikationer attge ett direkt statligt stöd till dem.Nu pekar på det egentliga problemet,nämligen att resandefrekvensen har minskat. Vadsom krävs är naturligtvis att på olika sätt stimuleratill ett ökat resande. Det är de personligakontakterna som är viktiga. och jagkan väl vara överens om att alla här på olika sätt börmedverka till att via organisationer, fackförbundm.fl. stimulera till ett ökat resande och på det sättetlägga grunden för en fortsatt färjetrafik, i detta fallmellan och Tallinn.Anf. 118 ():Herr talman! Kommunikationsministern säger attdet ligger mycket i regeringens Baltikumpolitik.Min fråga är vilka konkreta åtgärder, förutom dessaförhoppningar, som regeringen är beredd att vidta idenna exceptionella situation. Denna färjelinje ärju livlinan till friheten för balterna i allmänhet ochför esterna i synnerhet.Jag har föreslagit två konkreta åtgärder, nämligenatt regeringen skall uppmana offentliga organ attförlägga konferenser ombord på färjan och att gerederiet bidrag ur Östeuropaanslaget. Är inte dettvå konkreta åtgärder som regeringen kan funderapå?Anf. 119 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker det är viktigt att inteifrågasätta motiv och vilja i detta sammanhang. Jagifrågasätter inte och folkpartietliberalernas vilja att göra insatser. Vi har alla ettgemensamt intresse av att den här färjetrafiken kanupprätthållas för att stimulera till personligakontakter men även till andra former av kontakter.Jag har själv varit med om att inviga en flyglinje tillTallinn och en flyglinje mellan ochRiga. Det var utomordentligt stimulerande att fåvara med om det. Till min glädje upprätthålls ocksåflygtrafiken. På samma sätt hoppas jag att ocksåfärjetrafiken skall kunna upprätthållas.När emellertid försöker fresta mig tillatt ta initiativ som står i strid med gällande reglerom färjestöd och uppmanar mig attbeordra offentliga organ att förläggakonferensverksamhet ombord på färjorna, då gårhan litet för långt. Det vore på gränsen tillministerstyre att göra något sådant.Anf. 120 ():Herr talman! Jag är tvingad att konstatera attregeringen tydligen inte har några konkreta planerpå att hjälpa i fortsättningen. Det ärbråttom att göra det om rederiet skall kunnafortsätta med sin verksamhet på den här linjen.Anf. 121 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag förstår nu att är uteefter att ifrågasätta vår goda vilja. I det här fallettycker jag det är mycket trist. Här tror jag nämligenatt alla besjälas av en mycket god vilja. Vi fårförsöka hjälpas åt att finna metoder som ärförenliga med de beslut som har fattat.Man skall inte fresta regeringen att införa ettrederistöd som står i strid med de regler som harfastställts av . Vi får alltså försöka atthjälpas åt att på informella vägar stimulera den härverksamheten.Lars började med att säga att den här linjenär en dålig affär för rederiet. har vi inte insyn irederiernas affärshemligheter. Men jag har läst attrederiet , som ägerfärjorna på denna linje, har gått bra på senare tid.Hur just den här färjelinjen bär sig vet jag inte medexakthet.Anf. 122 ():Herr talman! Jag är inte ute efter att ifrågasättanågons vilja, utan att försöka hitta vägar för atträdda färjelinjen mellan och Tallinn.Jag konstaterar att regeringen intetänker vidta några konkreta åtgärder. Man hoppasatt resandeströmmen skall vända uppåt. Denförhoppningen kan jag i och för sig dela, menrederiet kan behöva hjälp dessförinnan.Situationen i har som bekant intestabiliserats.Anf. 123 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag är tacksam för uppslag och tipsom på vilka sätt kan hjälpa till inom ramenför de regler och förordningar som harfattat beslut om. Regeringen får inte göra sigskyldig till det som brukar kallas för ministerstyre.Jag är således mottaglig för alla möjliga tips sominte strider mot reglerna och är beredd att förmedladem till berörda organ.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1990/91:412 om industrin iVästerbotten och transportstödet, m.mAnf. 124 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågatindustriministern om vilka åtgärder han är bereddatt vidta för att garantera förutsättningarna förindustriell överlevnad och utveckling iVästerbotten.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.I budgetpropositionen år 1991 har föreslagits enförändring av transportstödet som innebär en delvisregionalisering av stödet. Förslaget innebär attstödet koncentreras till företagen i för vilka det har störst betydelse. Cirka entredjedel av medlen kommer, i stället för attfördelas centralt, att fördelas av länsstyrelserna i defyra nordligaste länen för stöd- ochutvecklingsprojekt inom transportområdet. En delav dessa frigjorda medel kan också användas för attkompensera vissa företag i bl.a. tillföljd av de ändrade reglerna.Beträffande SJs järnvägsvagnar har jag inhämtatatt SJ och Ålö-Maskiner inom de närmasteveckorna skall träffas för att diskutera formerna förfortsatta järnvägstransporter.Jag anser det angeläget att på olika sätt främjalångväga godstransporter på järnväg, och jag vill idet sammanhanget erinra om de mycket storasatsningar som görs för en utbyggd infrastrukturoch förbättrade kommunikationer. Det nyligenpresenterade programmet för tillväxtfrämjandeåtgärder, främst investeringar i vägar ochjärnvägar, kommer att gynna industrin i helalandet.Anf. 125 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Anledningen till att jag har ställt frågorna ärsjälvklart att det råder en allvarlig situation nu ihela men framför allt i ochinlandet. Jag tycker att det är oansvarigt avregeringen att komma med förslag om att förändratransportstödet just i ett läge där arbetslöshetenökar. Företaget ligger i det områdesom kommer att drabbas av försämrattransportstöd. Ålö-Maskiner är ett specielltföretag. Man har satsat på att anpassa lokaler ochproduktion till att företaget ligger intill järnvägennågra mil utanför . Man arbetar mycket föratt kunna exportera de produkter som tillverkas,nämligen lyftare till traktorer och andra lastfordon.Problemet är att företaget har anpassat och byggtupp sin verksamhet till industrispåret. Företagethar tillsammans med kommun självt byggtoch betalat spåret. När spåret äntligen är klart sägerSJ att där skall inte köras några fler tåg. SJ har interåd med växling, växlingslok och växlingspersonal.Det allvarliga med att försämra transportstödet pådetta sätt är att det ger fel signaler även till andraföretag. De blir tveksamma till att lokalisera sig tilldessa områden.Bristen på transportstödet gör att man övervägeratt använda landsvägarna och lastbilarna förtransporterna. Av statsrådets svar kan man tro attformerna för fortsatta järnvägstransporter håller påatt diskuteras. De uppgifter jag har fått handlar omdiskussioner om formerna för fortsatta transporter,men det är ingen garanti för att det blir på järnväg.Det är olyckligt om ytterligare godstransporterskall överföras till landsväg i . Redani dag har flera hundra vagnslasttransporter fåttöverföras till transporter på landsväg.Anf. 126 Kommunikationsminister ():Herr talman!