prot · GE09106 · 1991-05-03 00:00:00 — Det leder bl.a. till attförskolebarn utvisas på förläggningentill fattiga länder i tredje världen utan ens ettgrundläggande skydd mot polio, difteri, stelkrampoch mässling!Med hänvisning till ovanstående vill jag ställaföljande frågor till socialministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attbevara och förbättra kvaliteten på barnhälsovårdeni ?Vilka omedelbara åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att garantera flyktingbarn deras rätt tillhälso- och sjukvård?1990/91:201 av (fp) till utrikesministernom den politiska utvecklingen i Indonesien:Vill utrikesministern redovisa regeringens syn påden politiska utvecklingen i och om,och i så fall gärna också på vad sätt och med vilkaeventuella begränsningar, regeringen vill utvecklaSveriges relationer med ?1990/91:202 av s (mp) till socialministernom effekterna i av Tjernobyl-katastrofen:För fem år sedan drabbades världen avkärnkraftsolyckan i Tjernobyl, tidigaredrabbades världen av den i . Vi vet attvarje dag släpps det ut radioaktivitet från våra egnakärnkraftverk, s.k. normalutsläpp. börjarbefolkningen runt oroas på grund avoförklarligt många cancerfall på somupptäckts under en kort tidsrymd.Direkt efter uppstod förvirring.Beredskapen var låg ute i landet och gick ut med att detta inte skullebetraktas som en katastrof. Sålunda skulle inteorder om katastrofberedskap gå ut.Radiofysiska institutionen vid universitettillsammans med FOA startadehelkroppsmätningar av bl.a. samer. Självuppmanade jag att görablodanalyser på barn. Om detta gjordes har jag intefått någon klarhet i.Det viktiga var att följa upp blodbildenför att senare kunna se förändringar i blodbilden avvita blodkroppar m.m. och harerfarenheter av detta och enjämförelse hade varit bra att ha för att kunnaavgöra vår framtida hälsa och effekter efterstrålningen, speciellt för våra barn, som ärkänsligast. Jag talar här om lågdosstrålning.Likaså uppmanade jag att taupp de psykologiska och sociala verkningarna förfolket i denna och andra regioner, som fick mycketnedfall. Jag ville att skulle kopplasin. Inget har jag sett eller hört.Jag frågar socialministern:1. Har socialministern följt upp effekterna efterTjernobyl på barn och vuxna som bott i de mestdrabbade områdena?2. Finns det några offentliga data om dessaeffekter?3. Vad avser socialministern göra för att dämpaden ångest och oro som finns hos folk i de områdensom drabbats?4. Avser socialministern att undersöka närmarevad som ligger bakom dödsfallen på ?5. Har socialministern några uppgifter om ökningav diabetes och Downs syndrom iSverige och ?6. Hur koordineras uppgifter och data omhelkroppsmätning av personer i medeventuellt liknande i , i och iRyska Rådsrepubliken?7. Blodanalyser med anledning av misstänktstrålning har gjorts utomlands. Har vi i Sverigegjort några liknande, i så fall när?1990/91:203 av () till statsrådet om differentierad mervärdeskatt:Sverige hade innan skatteomläggningen 1990 och1991 världens högsta marginalskatter och ettlapptäcke av olikformiga skattebestämmelser. Detvar skadligt för samhällsekonomin, det varbyråkratiskt och enskildas insatser när det gällerarbete och sparande lönades illa. Systemet ledde tillomfattande skatteplanering, avdragshysteri, enökande svart samhällssektor och en urholkadskattemoral. Avdragsrätten och marginalskatternaledde till att lånebaserad konsumtion gynnades,medan sparande missgynnades. Den progressivainkomstskatteskalan ledde inte till denfördelningspolitiska omfördelning som det vartänkt. I stället gynnades högavlönade grupper medstora lån och skattefria förmåner vid sidan av lön.Den internationella integrationen leder vidare tillatt inte kan ha gentemot omvärldenmarkant avvikande skattenivåer. 90-talet ställerkrav på ett sänkt totalt skattetryck, något somskatteomläggningen inte åstadkom.Mot denna bakgrund var den nu genomfördaskatteomläggningen med sänkta marginalskatternödvändig.Under utrednings- och remissarbetet som föregickbeslutet om skatteomläggningen ställdes från bl.a.fackföreningsrörelsen kravet att låginkomsttagareinte skulle betala höginkomsttagarnasskattesänkningar. Även för var dettaett viktigt kriterium för skatteomläggningen.En total utvärdering av skatteomläggningen ärännu inte möjlig att göra. De hittillsvarandeerfarenheterna och flertalet av de utredningar somprognostiserat skatteomläggningensfördelningspolitiska utfall tyder dock på attovanstående kriterium inte nåtts.Omläggningen ger av allt att döma ett snedvridetfördelningspolitiskt utfall till nackdel för de medlägre inkomster. Flertalet av defördelningspolitiska utredningarna visar attlåginkomsttagare i genomsnitt förlorar påreformen, alternativt vinner mindre än de högreinkomsttagarna. Framför allt ensamstående medbarn, studerande samt pensionärer utan eller medlåg ATP är grupper bland vilka en hög andel medstor sannolikhet förlorat på reformen. Regeringenhar redan tvingats korrigera skatteomläggningen påflera punkter på grund av dess fördelningspolitiskautfall. Det gäller bl.a. höjda kommunalabostadstillägg sedan tusentals pensionärer tvingatssöka socialbidrag, förutom bostadsbidrag i övrigt.Bidragsberoendet, inkl. socialbidragen, har överlag ökat kraftigt sedan skatteomläggningen.Avancerad skatteplanering och olagligskatteundandragande verksamhet minskarförhoppningsvis genom skatteomläggningen. Denskattevinst som höginkomsttagare tidigare, trotsden progressiva skatteskalan, åstadkom genomsådan verksamhet vinner de nu genom sänktamarginalskatter. I den meningen var inte enskriteriet att ''låginkomsttagare inte skulle betala . . .etc.'' någonsin tillräckligt för attskatteomläggningen skulle återupprättaskattesystemet som ett system för skatt efterbärkraft.Skatteomläggningen är därför inte enfördelningspolitisk reform -- i betydelsenomfördelning. Däremot kan givetvis minskademarginalskatter leda till ökad tillväxt på ,förutsatt minskade löneökningar och inflation,vilket kan förbättra låginkomstgruppernasallmänna ekonomiska situation.Det finns också skäl att rekapitulera även detursprungliga förslag till skatteomläggning somsocialdemokraterna och föreslog ochsom saknade förhöjt grundavdrag och som tog utstatsskatt först från . taxerad inkomst.Detta alternativ skulle lett till en betydandeomfördelning mellan hög- och låginkomsttagare.Samhällssolidariteten är satt påstora prov. Det gäller inte minst löneavtalen för denärmaste åren och möjligheten att få ner takten ipris- och kostnadsutvecklingen.Skatteomläggningen skapar genom sittfördelningspolitiska utfall, föranlett inte minst avfinansiering genom omfattandemervärdeskattehöjningar, ökade spänningarmellan skilda samhällsgrupper. Här är också viktigtatt lyfta fram moms på kollektivresor, vilketfördyrar resorna till och från arbetet för alla.Under 90-talet kommer detta att fortsätta att gälla.Den nödvändiga sänkningen av skattetrycketriskerar att omöjliggöras om inte förståelse blandbreda grupper kan tillskapas. Det ställer krav på attdet samlade skattetrycket sänks på ettfördelningspolitiskt acceptabelt sätt. Sänkning avskatten på produktion och kapital måste därförbalanseras med skattesänkningar som direktkommer breda folklager till del.Grunddragen i skatteomläggningen bör ligga fast.Skatteomläggningen bör således inte rivas upp.Däremot finns anledning att förbättraskatteomläggningens fördelningspolitiska profil.Detta bör bl.a. ske genom differentieradmervärdeskatt med lägre skatt på bl.a. mat, boendeoch persontransporter. Det finns också anledningatt förbättra beskattningsreglerna för småföretagoch skatteomläggningens miljöpolitiska profil.Differentierad mervärdeskatt med sänkt skatt pånödvändig konsumtion är en fördelningspolitiskåtgärd och innebär att får enmervärdebeskattning som bättre än i dagharmonierar med både nuvarande och förväntaderegler inom EG.Sänkt moms på mat ger en god fördelningspolitiskteffekt eftersom den kommer alla till del, menbetyder mest för låginkomsttagare ochbarnfamiljer. Detta förhållande gäller ocksåmervärdeskatten på boendet och påkollektivtrafiken.Investeringsbidraget för byggande motsvarar i stortsett tidigare lägre mervärdeskattesats förbyggande. Beslutet av fp och s att byta utbyggmoms mot investeringsbidrag leder därför tillökad rundgång av skattemedel och ett höjtskattetryck. Enligt uppfattning skallreducerad byggmoms återinföras ochinvesteringsbidraget slopas.Det förefaller föga rationellt att, som s och fp,inför en medlemskapsansökan till EGavvisa en differentiering av mervärdeskatten.Pensionärer utan eller med låg ATP tillhör degrupper som är särskilt utsatta i dag.Pensionssystemet måste reformeras med inriktninghöjd grundtrygghetsnivå genom höjdgrundpension, kombinerat med frivilligtpensionssparande utöver grundtrygghetsnivån.AP-fonden skall inte göras om till gigantiskalöntagarfonder genom det förslag somsocialdemokraterna förutskickat. Framtidenspensioner tryggas inte genom omfattandeförstatligande av näringslivet.Jag vill mot ovanstående bakgrund fråga statsrådet:Avser statsrådet medverka till sänkt skattetryckoch förbättrat fördelningspolitiskt utfall förskatteomläggningen gonom att differentieramervärdeskatten och härigenom sänka skatten påmat, boende och persontransporter?1990/91:204 av () tillindustriministern om energipolitiken:Sedan regeringen lade fram sitt förslag tillenergipolitik i proposition 1990/91:88 ochoppositionen lämnat sina motioner som svar pådetta har ytterligare frågor blivit aktuella. Bl.a. haren rad organisationer, företag och myndigheterkontaktat näringsutskottet och kommit medsynpunkter och förslag på regeringens proposition.Utskottet har självt kallat representanter förstatens energiverk och dess norska motsvarighet utfrågning. Vidare har utskottet vid ett besök iKöpenhamn fått information och intryck om dennya danska energipolitiken. Därför vill jag ta uppen rad frågor som gäller energipolitiska mål, medelatt nå dessa mål och tidplanen för detta.Många aktörer på energiområdet har tidigareklagat över bristen på långsiktighet ienergipolitiken, ja rent av på bristen påenergipolitik. Åtminstone delar av kraftindustrinoch skogsindustrin har sagt sig vara ganska nöjdamed den energipolitiska trepartiuppgörelsen ochdet regeringsförslag som bygger på dennauppgörelse, dock vill man ha klarare besked om attkärnkraftavvecklingen skall skjutas på framtidenoch fritt fram för fortsatta satsningar på fossilabränslen. Från skogsindustrin centralt anser manförväntningarna på biobränslen vara orealistiska,och varnar för satsningar -- man uppger att det intefinns mycket att hämta och att det kommer att varatidsödande och dyrt att ta vara på det som ändå kanfinnas. ser ju åtminstone en delskogsbolag fram emot ökade möjligheter att säljaflis bl.a. från skogsavverkningsrester. Och som svarpå oron för skogsskador svarar man frånskogsbolagen: Det växer som aldrig förr -- och manredovisar den förväntade virkestillväxten under denärmaste åren i klara siffror. Så skogsindustrinlämnar dubbla budskap.Om jag har förstått regeringens deklarationer ochsvar på andras frågor om kärnkraftavvecklingenrätt så bekräftar man att en total avveckling av densvenska kärnkraften skall vara slutförd senast år2010 enligt folkomröstningsbeslut och upprepaderiksdagsbeslut men att man inte har någon tidplanför hur detta skall genomföras. Man skriver ipropositionen (s. 8 i bil. 1):. När kärnkraftavvecklingen kan inledas och ivilken takt den kan ske avgörs av resultaten avhushållningen med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser . . .Fråga 1. Bekräftar den socialdemokratiskaregeringen att en total avveckling av den svenskakärnkraften skall vara slutförd ?Om svaret på denna för är ja har jag följandeföljdfrågor:2. Tror den socialdemokratiska regeringen i så fallatt detta blir möjligt utan en handlingsplan ochtidplan?3. Anser den socialdemokratiska regeringen attdet är viktigta) att de stora svenska kraftbolagen och densvenska industrin blir entydigt klar över att en totalavveckling av den svenska kärnkraften skall varaslutförd och vad planerar densocialdemokratiska regeringen i så fall att göra föratt klargöra dettab) att dessa aktörer medverkar till att genomföraavvecklingen och till att skapaförutsättningar för att göra det och vad planerarden socialdemokratiska regeringen i så fall att göraför att skaffa sig en sådan medverkan?I en skrivelse till regeringen har statens energiverkgenom sin generaldirektör påpekat:-- att det behöver skapas en fungerande elmarknadi och en elbörs, en marknadsplats, därsäljarna kan bjuda ut sina leveransmöjligheter tillköparna i fri konkurrens samt-- att de fysiska leveransmöjligheterna tryggasgenom att åtminstone stamnätet förvaltas av ettbolag som är fritt och oberoende avkraftproducenterna och ställer nätet till förfogandeför elöverföring till sjävkostnadspris.I en utfrågning i näringsutskottet redogjorde detnorska representant för att och delvisför hur motsvarande planer skall genomföras iNorge efter ett enhälligt beslut i , som ledi en avreglering och effektivisering av den norskaelmarknaden.Ledande personer i har offentligtbeskrivit de norska planerna som utslag avplanekonomi, trots att de lanserades av den förra,borgerliga norska regeringen. Vid en uppvaktninguttalade representanter att vi i Sverigefortfarande skulle ha en friare och öppnareelmarknad än vad kommer att få med dennya norska ellagen och avregleringen.Fråga 4: Kommer den socialdemokratiskaregeringen att se till att det skapas en fungerandeelmarknad i och en elbörs i enlighet medRodes förslag? I propositionen skriver man bara pås. 13 att i samråd medkraftproducenterna skall undersökaförutsättningarna för försöksverksamhet med köpoch försäljning av effektiviseringsåtgärder istorstäderna. Om svaret är ja har jag någraföljdfrågor:5. Kommer den socialdemokratiska regeringena) att ge de direktiv som krävs för attVattenfall skall medverka till att i praktisk handlinggenomföra ett sådant beslut i stället för attmisstänkliggöra det och motarbeta det?b) att se till att det skapas en fri el-transiteringsrätt till självkostnadspris åtminstonepå det svenska högspänningsnätet och att dettaförvaltas fristående från och andraaktörer som har upprätthållit något somliknar ett monopol på elleveranser i ?I kommer man enligt den nya ellagen atttillämpa det man kallar för balansprincipen ochsom i kallas Least cost utility planning. Deninnebär att kraftverken inte får bygga ut sinproduktionskapacitet om de inte kan visa att det gerlägre elkostnader för konsumenterna än om manfrigjorde motsvarande energimänger genom attmotsvarande investeringar gjordes i effektivareenergianvändning? Det finns svenska, nordiska ochutländska rapporter, bl.a. (S)1990:22 ''Att välja väg . . .'', som tydligt visar att ensådan politik också leder till mindre utsläpp avmiljöpåverkande ämnen och att det ofta är detbilligaste sättet att minska sådana utsläpp, bl.a. föratt motverka att ytterligare bidra till den s.k.växthuseffekten.Regeringen skriver i propositionen på s. 13 attenergiverket skall ges kompletterandeuppgifter . . ., bl.a. . . sprida kunskap om den s.k.balansprincipen.Fråga 6: Tror regeringen att det räcker med attenergiverket ''sprider kunskap'' om detta eller ärman beredd att använda styrmedel för attgenomdriva en tillämpning av balansprincipen?Skulle regeringen t.ex. vara bredd att görabalansprincipen till ett villkor för att kraftbolagenskall få koncesson för utbyggnad av nyproduktionskapacitet?Ett av de allvarligaste hindren för effektivareenergianvändning är det s.k. lönsamhetsgapet, sominnebär att kraftbolagen tillämpar helt andralönsamhetsbedömningar än andra företag när detgäller energiinvesteringar. Kraftbolagen nöjer sigmed återbetalningstider på storleksordningen 10 åroch en avkastning på 6--på sina investeringarmedan andra företag kräver högre avkastning, oftai storleksordningen och väsentligt kortareåterbetalningstider, normalt eller kortare påsina investeringar.Fråga 7: Vad planerar regeringen att göra för attöverbrygga detta lönsamhetsgap som motverkarsamhällsekonomiskt lönsamma och miljömässigtangelägna investeringar, satsningar på effektivareenergianvändning, satsningar som dessutom skulleminska behovet av import av fossila bränslen ochdärigenom vår sårbarhet och som skulle förbättraden svenska bytesbalansen?1990/91:205 av () till civilministernom polisväsendet i EG:Detta är rubriken på en intresseväckande artikel iDagens Nyheter författad av GunFälth.Här skildras att man i EGs inre kärna i ,och tillåterpolisaktiviteter över nationsgränserna.Det sägs att detta system är något som kantvingas acceptera som pris för att bli medlem i EG.Detta känns helt främmande och strider enligtartikeln mot grundlagen. Statsbildningen vilar pårättsordningen. Och denna övervakas av polisen.Om t.ex. utländsk polis går över gränsen till vårtland följer också deras rättsordning med över och isamma mån inskränks vårt eget lands rättsordning.Samtidigt förbereds en speciell EG-polis för denuvarande tolv staterna för att kunna möta denökande brottslighet som man väntar sig skall bliföljden av EG-integrationen.Jag vill fråga polisministern om han nu eller i annatsammanhang vill redogöra för hur det förhåller sigmed den svenska polisintegrationen med EG ochom det är meningen att olika länders rättsordningpå ett tillfälligt sätt genom gränsöverskridandepolisingripande kan vinna tillämpning i ochsätta svensk rättsordning ur spel.Om så är fallet vad har vi till slut att rätta oss efter?Hur ser polisministern på hotet om ökad grovbrottslighet som resultat av ett EG-medlemskap?Förbereds nya fängelsebyggen?Jag vill ha en öppen, klar och redig redogörelse idessa viktiga frågor.1990/91:206 av Per () tillutrikesministern om EG och den svenskaneutralitetspolitiken:Trots riksdagsbeskedet om att eventeullt EG-inträde skall ske med ''bibehållenneutralitetspolitik'' duggar motstridigaregeringsuttalanden. I Morgonekot den 15 aprilsvarar utrikesministern att ''det kan tänkas inträffa''på frågan om kan komma att ''överge dentraditionella alliansfriheten''. I riksdagensfrågestund vill han inte ange hurriksdagsbeslutets neutralitetsförbehåll skallframföras till EG i samband med en ansökan ochsvarar inte heller på om som EG-medlemskulle utnyttja veto för att stoppa militärtsamarbete i EG. I sägerkabinettssekreterare att EG ''kan påsikt omvandlas till en försvarsallians, men det gårinte att säga om ska motsätta sig ellerstödja detta''. I råkar (? )statsministern kalla neutralitetspolitiken en''börda'', vilket han dock stryker ur protokollet.Vad är egentligen på gång? Journalisten ett slut på ''den eländigatredjevärldenpolitiken med fjäsk för , Saddamoch grabbarna'' och i stället klarspråk om att vi ''hörhemma i den stora demokratiska familjen'', dvs.EG (Expr 22/4). Diplomaten varnarför ''svensk ovillighet att helhjärtat identifiera sigmed den krets av nationer där vi hör hemma'', dvs.EG (SvD 23/4). Alltså: Slut på ambitionen att visaupp att det kan finnas rika länder som inte barasköter sig själva och skiter i de utarmade, slut påOlof Palmes goda sidor! skall ansluta sigtill ''EGcentrikerna'' -- för att citeraomslagsrubriken på ett nummer av Sida-Rapportsom ägnas oron i tredje världen för effekterna avEGs stormaktsbygge. röst i världen skalltystas.De som läst på har länge vetat att Romfördragetsartiklar 75 och 113, ECSC-fördragets artikel 59 ochEuroatom-fördragets artikel 52 är oförenliga medHaag-konventionens principer för neutralitet (se s.197--205). Till det kommer allt som hänt efterslutbehandlingen i utrikesutskottet av EG-ärendet:-- EGs ambassadör i tar för givet att ''EGsätter upp en egen armé'' (Riksdag ochDepartement 23/11 1990),-- och lägger fram ettgemensamt förslag om gradvis sammansmältningav militärpakten unionen (WEU)och EG (4/2),-- WEU beslutar flytta sitt huvudkontor till Brysseloch sluter upp bakom det fransk-tyska förslaget omfusion av (22/2),-- utrikesminister deltar för förstagången i ett (8/4),-- lägger fram ett kompromissförslagvari föreslås att skall ''ageragemensamt på den världspolitiska scenen'', bl.a.genom samordning av vapenutveckling,vapenexport, nedrustning, FN-aktioner ochhandelsblockader. I traktatsförslaget, artikel H,heter det att ''medlemsländerna stödjer aktivt ochutan förbehåll Unionens utrikes- ochsäkerhetspolitik med utgångspunkt i ömsesidiglojalitet och solidaritet''. Det sägs också att EGskall uppträda enat i internationella organisationeroch att beslut skall kunna fattas med majoritet(Notat 19/4 1991).Sammanfattningsvis. EG-medlemskap betyder --som har uttryckt det -- ensystemförändring beträffande utrikes-, säkerhets-och försvarspolitik. har heft en långtradition av neutralitet och talat med hög röst påvärldsscenen. En del har velat tysta den svenskasolidaritetsrösten i världen. Så kommer att ske omSverige blir ett län i EG-staten.Mot denna bakgrund vill jag frågautrikesministern:1. Anser utrikesministern att bibehållen svenskneutralitetspolitik är förenlig med förpliktelserna iRomfördraget artiklarna 75 och 113, kol- ochstålunionsfördraget artikel 59 och Euroatomsartikel 52?2. Anser utrikesministern att en anslutning till EGpå grundval av den nya versionen av Romfördragetsom lagts fram av vore förenlig medbibehållen svensk neutralitetspolitik?3. Anser utrikesministern att ett svensktmedlemskap i voreförenligt med bibehållen svensk neutralitetspolitik?4. Står utrikesministern fast vid tidigareriksdagsuttalanden om att inte kan bli EG-medlem om EG utvecklar ett militärt samarbete?5. Anser sig utrikesministern bunden avriksdagens beslut att eventuellt medlemskap i ske med bibehållen svensk neutralitetspolitik?6. Om skulle vara medlem i EG när nyaförhandlingar inom EG upptas om militärtsamarbete, kommer då att utnyttjamöjligheten att genom veto förhindra en sådanutveckling av EG?7. Anser utrikesministern det förenligt med svenskneutralitetspolitik att vara medlem i ett EG somavser att ''tala med en röst'' i världspolitiken?8. Skulle som EG-medlem självständigtkunna föra den sorts självständiga utrikespolitiksom förde?9. Skulle som EG-medlem kunna föra densorts självständiga utrikespolitik som StenAndersson själv stått för beträffandeMellanöstern?10. Vad finns det kvar att göra för en svenskutrikesminister om blir medlem i ett EGsom skall tala med en röst på världsscenen? § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 2 maj1990/91:581 av () tilljustitieministern om rätten till förtidspension i visstfall:En 36-årig man blev svensk medborgare 1979.Samma år dömdes han första gången till sexmånaders fängelse för misshandel, hemfridsbrottoch otukt med barn. Nästa gång han stod inför rättadömdes han för grovt narkotikabrott ochnarkotikasmuggling. Därefter har han stått införskranket vid ytterligare tio tillfällen. Det har varitfråga om våldsbrott och stölder.Om några veckor blir mannen villkorligt frigivenefter ännu ett fängelsestraff. har hanblivit förtidspensionär och kan därmed förverkligasin dröm -- att flytta tillbaka till sitt hemland och fåpensionen eftersänd.Med anledning av det inträffade vill jag frågajustitieministern:Är statsrådet beredd att föreslå ändringar i gällandelagstiftning för att förhindra fler fall av ovan nämntslag?den 3 maj1990/91:582 av () tillkommunikationsministern om taxiverksamheten:Transportrådet har redovisat en rapport omutfallet för denavreglerade taxiverksamheten.Avregleringen blev inte den vinstlott för kundernasom ställts i utsikt. Den ökande konkurrensen hartvärtemot av marknadsekonomiska principer letttill kraftigt höjda priser, långt utöverkostnadsutvecklingen. Detta även i områden, därutbudet av taxibilar ökat markant, t.ex. iStockholm.Antalet taxiföretag som också tagit chansen attlägga på extra marginaler i samband medskattereformens momspåslag är otaliga, dessutomhänvisande till att påslaget enbart motsvararmomsbelastningen.Därutöver har prisjämförelser varit svåra att göraför kunderna och i många områden mindremeningsfulla.