prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — I detta fall är den hemmavarandeföräldern faktiskt ''ensamstående'' under veckan.Jag antar att blandade ihopbegreppen när hon sade att vårdbidrag inte kanutgå med annat än två basbelopp, som det gör ,för att fosterlön gör det. Jag kan inte reglerna förfosterlön, men jag utgår från att fosterlönenbestäms i förhållande till vårdtyngden på det barnman har.Sedan sade att kostnadsersättningskall ligga utanför vårdbidraget. Ja, det tycker vi,och det har vi motionerat om. Jag tror därför att detlåg något missförstånd bakom . Vårdbidraget bör vara ersättning förutfört arbete, och ersättning för merkostnad bör,precis som handikappersättning, ligga utanförvårdbidraget.Anf. 68 MARGÓ ():Herr talman! och jag är och haralltid varit fullständigt överens omföräldraförsäkringens betydelse. Däremot är vi inteöverens om att vi inte skulle ha råd att bygga utföräldraförsäkringen, att det skulle vara en för storekonomisk belastning på samhället. Det finnsfaktiskt inte någon sammanvägd bedömning avinkomster och utgifter på grund avföräldraförsäkringens utbyggnad som visar att detskulle vara en förlust. Jag menar att man måstegöra en sådan sammanvägning. Man måste tittanärmare på vad det innebär i besparing påbarnomsorgens område och i kommunernassocialbudgetar, och man måste också titta närmarepå vad det ger i form av ökade skatteinkomster närkvinnorna kan komma ut och jobba tidigare. Manmåste vidare se på vad det har för effekt påjämställdheten mellan män och kvinnor.Om man gjorde en sådan sammanvägd bedömningoch kom fram till att det skulle kosta mer än detsmakar, fick jag väl böja mig för det argumentet.Men intill dess att jag har sett en sådan redovisningfortsätter jag att hävda att det är bra för samhället,och framför allt för kvinnorna, om vi bygger utföräldraförsäkringen.Ulla och jag har också många gångerdiskuterat kvotering av föräldraförsäkringen. Jaghar alltid fått samma svar: Vi skall informerapapporna, så förstår de nog att det är bra för dematt vara föräldralediga. Jag satt just och gjorde enanteckning på mitt block om att jag skulle frågaUlla hur vi skall hålla på så här,då hon från talarstolen lämnade svaret på denfrågan; sade att om det inte harhänt någonting 1993 skall regeringen ta ställning ifrågan om kvotering.Jag tycker att det är bra att vi fick det beskedet,även om jag måste erkänna att jag inte riktigt fattarvad det är för magiskt med en 19-årsgräns. harvi informerat , och det är inte tillräckligt,tycker . Men när vi har informerat i19 år är det tillräckligt -- då skall vi fatta beslut omkvotering. Jag begriper det inte riktigt, men jagböjer mig ändå för det -- jag tycker att det är braatt vi har fått en tidsangivelse, även om det innebärytterligare två förlorade år för papporna.Anf. 69 ():Herr talman! Ja, , det är så med ossi att vi anser att en höjning av garantinivånär en mer angelägen reform än en förlängning avsocialförsäkringen. Vi håller starkt pågrundtryggheten i hela socialförsäkringssystemet --det går igen i hela vårt arbete på den här sektorn.Vi tycker som sagt att en höjning avgarantibeloppen är av största vikt.Som jag nämnde i mitt anförande bildar mångaungdomar familj innan de har avslutat sina studier.När barnen kommer har de då inte hunnit få någotfäste på arbetsmarknaden, de har då inte hunnitskaffat sig en inkomst som utgör grund förföräldrapenningen. De har dryga studielån ochendast en liten lön. Kompletterad med de här 60kronorna per dag i garantibelopp innebär det enmycket knapp ekonomi för familjen. Vi tyckerdärför att detta är en fråga som bör ges högstaprioritet. Garantibeloppen har inte följt medinflationen. Det fanns inget förslag ibudgetpropositionen, och vi har haft storafördyringar.Så till kontaktdagarna. När de infördes var intressetganska svalt. Sedan har det långsamt segat siguppåt, och är andelen . De tas ut mest isamband med skolavslutningar.Jag har också varit i skolan i hela mitt liv, och jagvet hur angeläget det är att få kontakt medföräldrarna. Jag tycker också att det ankommer påskolan att ta nödvändiga kontakter. Som UllaJohansson sade är det ofta föräldrarna till de barnsom bäst behöver det som lyser med sin frånvaro.Det är mycket värdefullt att träffa de föräldrarna.Men jag tycker att det är att underkännaföräldrarna att de inte själva för avgöra när de skallta ut de här dagarna. Jag tycker att föräldrarnasvalfrihet måste stärkas och att kontaktdagarna skallfå tas ut som man finner lämpligt under en periodmellan fyra och . Dessutom tycker jag att deskall få användas också när det gäller barnomsorg iprivat regi.Jag är fortfarande litet nyfiken på den utbyggdaföräldraförsäkringen. utställdes detlöften om det som inte var finansierade. Ändå sägerUlla att det är en viktig princip somsocialdemokraterna har att inte ta på sig flerautgifter än att man garanterat kan finansiera dem.Jag tycker inte att det finns fog för ett sådantprincipiellt uttalande. Inte ens när ni avgav löftethade ni finansierat det eller hade ens en aning omhur det i slutänden skulle finasieras.Vi driver frågan om garantidagarna ochgarantibeloppet som en betydligt viktigare fråga förgrundtrygghetens skull. Jag skulle gärna vilja frågaUlla : När tänker ni uppvärdera vård aveget barn, så att man kan se någon skymt avsamhällets uppskattning av den vården?Anf. 70 får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 71 ():Herr talman! säger att det jag sadeom kontaktdagar är fördomar. Ja, det finns nogmycket fördomar i olika politiska gruppers sätt attdiskutera. sade t.ex. att eftersomman har byggt upp ett socialförsäkringssystem sombygger på inkomstbortfall, t.ex. vid barns födelse,föds barnen senare; man planerar och väntar tillsman har fått bättre lön. Kan det inte möjligen varaså att vi har påverkat ungdomarna att först skaffasig en ordentlig yrkesutbildning och sedan skaffabarn, så att de har någonting att falla tillbaka på?Man kanske inte skall döma alla som föder barn vid27--28-års ålder och senare som sådana som harplanerat det för att tjäna pengar på det.Sedan vill att vi skall hakontaktdagar också på högstadiet. Jag skulle viljase de ungdomar på högstadiet som frivilligt låtersina föräldrar vara närvarande på lektionerna hurmycket som helst eller ens . Vi kanskeskall tänka efter litet hur det ser ut när ungdomarnakommer till högstadiet.Ett flexibelt uttagande av kontaktdagar skullekunna innebära att klassrummet någon vecka pålågstadiet fylldes av föräldrar, som sedan inte hademöjlighet att kontinuerligt komma tillbaka ochfölja utvecklingen.Ni säger ju själva att de flesta fortfarande tyvärr tarut sina kontaktdagar på avslutningsdagen. Kanskeär det inte den bästa dagen att komma dendag då skolan slutar, med filmvisning,teateruppvisningar och de vackra kläderna påbarnen. Det kanske finns andra dagar underskolåret då kontaktdagarna bättre behövs.Jag tror inte att jag jämförde vårdbidraget medfosterlönen. Däremot jämförde jag beskattningenav vårdbidraget och icke-beskattningen av den delsom kallas merkostnadsdel, som inte är beskattadoch inte heller ATP-grundande. Det är sammasystem för fosterhem och för vårdbidrag. En del avvårdbidraget -- hur stor del fastställerförsäkringskassan -- är ersättning för merkostnad,som inte är beskattad och inte heller ATP-grundande.Margó ! Vi kanske skall titta litetnärmare på frågan om kvotering 1993.Jämställdhetslagen skall först få verka, och sedankanske vi 1993 skall utvärdera det. Då skulleregeringen kunna komma med förslag tillytterligare åtgärder.Eftersom repliktiden nu är slut får jag återkommasenare.Anf. 72 ():Herr talman! Man skall lyssna! Jag sade attmedelåldern bland förstföderskor har ökat -- det ärett faktum. Vidare sade jag att man möjligtvis kandra slutsatser av det; Siffrorna tyder i alla fall pådet. Sedan sade jag också att jag inte ville ha någonåsikt om huruvida det var på gott eller ont.Jag tog sedan upp ett annat planeringsproblem, därvi har mycket mer detaljerad information. Detgällde det problem som berört i sinmotion, nämligen att man saxar mellan system. Detär klart -- det skall vi inte förneka -- attutformningen av transfereringssystem får effekterpå hur folk använder dem; annars vore de väldumma! Jag anser inte att jag där framförde någonfördom.Vad jag avsåg när jag talade om en fördom var attjag tror att beskrivning är förenkel. Jag tror inte att folk som är fattiga generelltger sina barn mindre kärlek eller omvårdnad ellertar mindre ansvar för dem. Jag tror faktiskt intedet.Jag har i mitt brokiga förflutna själv varit verksaminom skolans värld -- på en yrkesskola. Där gick påden tiden ungdomar som hade misslyckats med attkomma in i realskolan. Vad jag minns frånföräldradagar osv. var att föräldrar, oberoende avvilken socialgrupp de kom från, ville sina barnsbästa och verkligen ville hjälpa dem att lyckas här ilivet. Jag tror att det ofta också gick bra. harjag träffat dessa ungdomar sedan de blivit vuxna.Det är alltid roligt när de känner igen mig och sägeratt det var roligt att träffa mig. Kanske harföräldrarna och jag bidragit med någonting. Jagtror alltså att man skall ge folk ansvar. Det är därförjag tycker att man skall låta folk ta ut sinakontaktdagar när de vill.Anf. 73 ():Herr talman! Jag ber om ursäkt om jag somnadetill under en del av anförande, såatt jag missuppfattade vad hon sade ommerkostnadsersättningen och fosterlönen. Vividhåller att vårdbidraget är en ersättning för utförtarbete och bör vara ATP-grundande. Deföräldrarna sparar trots allt stora summor pengar åtsamhället när de tar hand om sina barn. Många avde föräldrar som har de mest gravt handikappadebarnen har mycket stora merkostnader. De får intemer pengar -- det är bara det att det får en delskattefritt. Då blir det inte heller ATP-grundande,och självfallet skall en merkostnadsersättning intevara ATP-grundande. Därför tycker vi att mankanske skall skilja på de sakerna.Sedan vill jag återkomma till kontaktdagarna. Somjag sade har vi bara i motionen nämnt högstadiet.Att säga att ungdomarna inte släpper in föräldrarnai skolan tycker jag inte är något skäl. Detavgörande är när föräldrar och skola anser att debör ha kontakt. Om ungdomarna har problem villde inte släppa in sina föräldrar iskolan. Det tycker jag att man borde motverkagenom att säga att föräldrarna faktiskt har rätt attfå ledigt från sitt arbete för att gå till skolan. Det ärannars så enkelt för föräldrarna att skylla på att deinte kan ta ut någon semesterdag eller att de inte fårledigt från sina arbeten. Då är det bra attföräldrarna har en rättighet att komma till skolan.Anf. 74 ():Herr talman! Jag fick inget svar på min fråga tillUlla om hur socialdemokraterna villuppvärdera vård av eget barn. Jag tycker att fråganom garantibeloppet är en viktig principfråga. Omman skall verka för jämställdhet är det ettgrundläggande behov att man tillgodosergrundtryggheten för många som inte har haft enchans att komma in på arbetsmarknaden och somjust nu är i behov av större ekonomisk hjälp än deför närvarande har.Vi kanske har talat färdigt om kontaktdagarna.Men jag tror nog, vilket säger, attdessa bygger på ansvar. fulla med föräldrar endast vid en kortperiod, föräldrarna som sedan försvinner närlärarna behöver träffa dem. Det tycker jag är ennågot snedvriden beskrivning av föräldrarsinställning till skolan. Jag menar att man ömsesidigtmåste gripa sig an detta. Det behövs ett utökatsamarbete mellan hem och skola, inte minst nu närvi har fått en ny skolorganisation som bygger påkommunala beslut. Jag skulle vilja se ett flexibeltutnyttjande, som även skall gälla privataomsorgsformer och privata alternativ avkontaktdagarna. Min fråga till ärfortfarande: När tänker ni uppvärdera vård av egetbarn?Anf. 75 ():Herr talman! Jag trodde att att min taletid var slut. Jag var alltså inteovillig att svara på hennes frågor.Jag tycker att socialdemokratisk familjepolitik harvisat att vi värnar om våra barn och vården av vårabarn. Vi har infört föräldraförsäkringen, förbättratbostadstilläggen och barnbidragen, osv. för att vi påett bra sätt skall kunna vårda våra barn.Ni kunde ha infört vårdnadsersättningen om denhade varit så angelägen. Men ni kanske också föllpå ekonomin. Och har inte den försämring som skedde efter 1988,1989 och 1990 och hur vi har diskuteratåtstramningar av den ekonomiska politiken för attpå nytt få tillväxt, bekämpa inflationen, hållasysselsättningen i gång osv.? Om har märkt detta tidigare kanske hon nu blevpåmind om det.Hela vårt försäkringssystem bygger påinkomstbortfallsprincipen. Men för att de som intehade någon inkomst att förlora vid barnsbörd, osv.infördes ett garantibelopp. Detta har höjts, mendet har inte höjts tillräckligt. Vi har diskuteratdetta, men vi måste prioritera. Först måste vi ställafrågan: Vad skall vi göra först inomfamiljepolitikens område?Om har uppfattat att jag har sagtatt de sämre ställda har mindre kärlek att ge till sinabarn har hon missförstått mig. Det har jag intepåstått. Jag tror att alla i vårt land som under densenaste tiden har sett Raskens på TV har upplevtatt de allra fattigaste också kan visa den störstakärlek till sina barn. Men det är inte alltid som manhar bakgrund, bildning och social skolning för att takontakt med läraren, eftersom läraren tidigare varen stor auktoritet som man nästan var rädd för. Dethar vi övervunnit, och det är bra.När det gäller högstadieelever och även andraelever har vi infört ett kontaktsystem i skolan somgäller även fritiden. Det finns något som heterkvartssamtal. De blir ofta både en halv, en hel ochett par timmar beroende på vilka problem barnenhar. Dessa samtal sköts i skolorna av lärarna påfritiden. Och det är ett kontaktsystem som mångagånger är mycket bättre, eftersom det är fråga omenskilda samtal och man kan tala rätt ut om det manbehöver.Anf. 76 ():Herr talman! Först och främst ifrågasätter jagaldrig goda vilja. Jag ifrågasätteraldrig människors goda vilja. Jag ifrågasätter iblandom de tänker rätt, i alla fall när jag använder minakriterier.Jag är ledsen om vi talar förbi varandra. Men förmig är kärlek ofta att man tar ansvar. Det är därförjag tycker att man inte schablonmässigt skall sägaatt de som har det ekonomiskt sämre ställt inte kanklara av den här planeringen själv.Jag kanske inte har förstått det urspungligen, menjag vet att den svenska skolan längre tillbaka i tidenvar en skrämmande företeelse. Jag har själv intedessa upplevelser. Men det är faktiskt länge sedan,och dagens föräldrar har gått i en helt annan skola.Jag tror därför inte att vi behöver hänga oss kvar idetta minne. Det är därför som jag tror att vi kansläppa på dessa principer.När det gäller ekonomin, där våra samtal delvisbörjar och slutar , har socialdemokraterna nuförsökt att ta sitt ansvar. Men närsocialdemokraterna var i oppositionsställning, ochdet är faktiskt då som ansvarskänslan visas ännumer, tog de inte sitt ansvar. Det finns faktisktgränser för hur populistisk politik man får bedriva.Är det något som jag skall anklagasocialdemokraterna för är det att de kanske intehjälpte till i en svår ekonomisk situation . Men vi moderater har varit mycket ärliga idetta sammanhang och alltid försökt anvisa andravägar som inte skulle skada ekonomin. Det tyckerjag att man skall hålla oss räkning för.Anf. 77 ():Herr talman! Vad vi diskuterar, , ärfördelningspolitik. Vi tycker att den orättvisafördelningen mellan barnfamiljerna fortsättergenom föräldraförsäkringen. En del familjer får 60kr. Det är detta belopp som vi vill höja till100 kr. Det är det som vi nu har diskuterat en stund.Familjer med höga inkomster kan däremot få enersättning på . Vi tycker att manskall stanna upp och jämna ut detta litet grand. Viser nämligen detta som en fördelningsfråga.Även beträffande vårdnadsersättningen kontra denomsorg som fås i samhällets regi i övrigtkombinerad med föräldraförsäkringen är det frågaom en fördelning. Vi ser hur många familjer fårordna sin barnomsorg på egen hand. Utbyggnadenav barnomsorgen har inte blivit så lyckad som manhade tänkt sig, och många står i kö. Man kan ocksåha egna önskemål om hur man vill ordna dennaomsorg. 260 621 barn står utanför barnomsorgen.Det är barn från och upp till skolåldern. Vitycker att detta är ett stort problem, och det ärockså ett regionalt problem. Vi menar att manskulle komma till rätta med det genom de treborgerliga partiernas förslag till ett nytt system förfamiljepolitiken.Anf. 78 ():Herr talman! Om det är avsiktatt förändra socialförsäkringssystemet så att detinte skall bygga på inkomstbortfallsprincipen kanjag inte bli överens med henne.När det gäller barnomsorgen kunde mångakommuner ha tagit del i barnomsorgsutbyggnadenpå ett mycket tidigare stadium. Då hade fler barnhaft plats i den i dag.Anf. 79 ():Herr talman! Jag menar att vi skallligga stilla i fråga om detta, men att garantibeloppetskall höjas till . Därmed har jag inte sagtnågot om att vi skall gå ifråninkomstbortfallsprincipen. Jag vill emellertid attfördelningen skall vara sådan att den övre nivånligger still, men att den nedre nivån höjs. Det ärmin och mitt partis principiella ståndpunkt i dennafråga.Anf. 80 ():Herr talman! Det som nu sadevisar att hon vill förändra systemet genom att ha etttak när det gäller ersättningarna. Det går vi intemed på. Det finns ändå ett tak i form av ett visstantal basbelopp.Överläggningen om avd. 2 var härmed avslutad.Avd. 3 Pensioner m.m.(avsnitt IV i utskottets hemställan)Anf. 81 ():Herr talman! I detta avsnitt skall vi än en gång diskutera pensionsfrågorna. Detta tyder på attnågot brister i systemen.I konjunkturrådets rapport, vidvändpunkten, konstateras att ATP-systemet byggerpå tre fundamentala principer, nämligen att det ärobligatoriskt, att det är ett fördelningssystem ochatt det inte är auktuariskt, dvs. Man konstaterarvidare att ATP-systemet är i kris -- eller rättare sagtatt det är en vida spridd uppfattning att ATP-systemet är i kris. Det finns debattörer som anseratt denna kris beror på demografiska förhållanden.Men som konjunkturrådet konstaterar klarar alltidett ändamålsenligt försäkringssystem demografiskaoch också andra ekonomiska förändringar.Premierna anpassas helt enkelt successivt.Problemet inom ATP-systemet ligger således på ettannat plan. Avgiftsnivån bygger på prognoser omtillväxt inom ekonomin. Är tillväxten obefintligfungerar inte systemet, åtminstone inte i längden.Naturligtvis kan man höja avgifterna, meneftersom ATP-avgifterna måste sägas vara skatterleder detta till ökade skattekilar och en broms, inteminst enligt pensionsberedningen, på tillväxten.Jag antar att håller med mig i dettasammanhang, eftersom hon satt med ipensionsberedningen och inte har reserverat sig påden punkten där detta sägs på s. 71--75.Problemet är således att det numera finns mycketsvaga kopplingar mellan den enskildesinbetalningar och pensionsförmåner.Om kopplingen är stark, dvs. om varje inbetaladkrona slår igenom på det utfallandeindividuella pensionsbeloppet, kan varjepremiehöjning som beror på förändradedemografiska eller ekonomiska faktorergenomföras i stort sett utan problem.Kopplingen är faktiskt mycket svag i dagens ATP-system. Cirka två tredjedelar av deyrkesverksamma befinner sig utanför de 15 bästaåren. Det ger ett mycket svagt samband mellanavgifter och förmåner. Vidare kommer av denresterande tredjedelen kanske att liggaovanför 7,5 basbelopp. Sammantaget innebär dettaatt av dem som viaarbetsgivaren betalar ATP-avgift i realitetenbetalar till 70--enskatt. Det är inte att undrapå att förtidspensioneringarna har tagit en sådanfart i dagens läge. Det finns ju incitament att bliförtidspensionär bara man i stort sett har klarat avde femton bästa åren. av våra samladepensionskostnader går enligt prognoser förkostnaderna 1990/91 till förtidspensioner. Jagmåste säga att jag faktiskt blev skakad av dennasiffra.Inget av denna analys finns i utskottets betänkandeoch för övrigt egentligen inte heller ipensionsberedningen. Man vill kanske inteifrågasätta ATP-systemet, som har varit något av ensymbol för socialdemokraterna. Men måste vi ändåinte fundera så att vi inte hamnar i en ohållbarsituation längre fram. Varför är det så viktigt? Jo,för mig är det faktiskt någonting heligt att''intjänade pensionsrätter'' är oantastbara, någotsom jag mycket ofta har framhållit i dennakammare. Jag tänker faktiskt läsa litet ur en bok.Författaren skriver så här i sin bok :''Den kultur av vital beslutsmässighet som behövsinom samhällslivets flesta områden bör helst inte fåslå igenom när det gäller pensionerna.Anledningen är enkel. De människor som berörshar nämligen inte en chans att med egna insatserkorrigera eventuella politiska ingrepp i derasekonomiska försörjning. När man väl blivitpensionär är ens möjligheter att med arbete ochsparande planera sin återstående livsinkomst i stortsett uttömda. ''Där är min, Bröms och många andras motiveringför att pensioner måste vara oantastbara.I våra reservationer 42 och 49 tar vi upp en strategi,som kan användas för att få ett bättre system. Nuvill jag inte sticka under stol med att det finns andramodeller. Bröms har presenterat en modell ochjuridikprofessorn i harpresenterat en annan. De är litet olika, men detfinns också stora likheter. Dess värre tycker jag attpensionsberedningen här har varit svag.I reservation 42 skriver vi att folkpension ochpensionstillskott kan sammanföras till engrundpension och att endast förvärvsinkomsteröver motsvarande nivå och upp till nuvarande tak,7,5 basbelopp, skall kunna grunda rätt till ATP. Itakt med att realinkomstnivån höjs bör också golvethöjas. Trycket på ATP skulle minska och inkomsteröver taket i växande utsträckning skulle kunnaskyddas genom försäkringar byggda påpremiereservmodellen. Detta skulle minskaskattekilarna och göra oss allt mindre negativtpåverkade av demografiska och ekonomiskaförändringar, precis som konjunkturrådet hävdar.I reservation 49 skriver vi att det vid en förändringav pensionssystemet måste vara ett mål att inteskapa instabilitet. Det måste också varaoantastbart. En väg att underlätta förändringar äratt uppmuntra privat försäkringssparande.Familjernas pensionssparande måste vidare delasrättvist. Ingen tilläggsavgift till ATP skall betalasöver 7,5 basbelopp. Skatteandelen i ATP-systemetmåste helt enkelt minska. Det nuvarandepensionssystemet är som framhållits minst sagtoantastbart. Vi har förändringar av änkepensioneni minnet. Basbeloppet, som är en stomme ipensionssystemet ändras allt, för ofta när det gällerreglerna. Jag vill inte sticka under stol med attnästan alla politiska partiers företrädare har litetgrand dåligt samvete. Man skall också kunna lärasig av de misstag som man har gjort. Ursprungligenräknades basbeloppet ut , sedanhalvårsvis och årsvis. Reglerna har ändrats.Oljepriserna undantogs. Den gången ledde detfaktiskt till att pensionärerna fick det bättre, mendet var nog inte uträkningen. Basbeloppeturholkades genom devalveringseffekten, menåterställandet raderade ju inte bort problemen.Basbeloppet har urholkats i samband medskatteomläggningen. Detta har inneburit attbasbeloppet räknas upp motsvarande en inflationpå . Att detta skapar problem när basbeloppetnu räknas upp i efterskott säger sig självt. Det varju detta som diskuterades i morse.Jag kräver inte att vi skall gå tillbaka till enkorrekt basbeloppsberäkning, men jag kräver att viskall redovisa de försämringar som vi gör och somvi har gjort. Jag tycker att folk bör få veta hurpolitikerna, och regeringen, har skött denekonomiska politiken. har vi ord på att det faktiskt ärregeringens politik som har lett till betydandeekonomiska problem. Man kan ifrågasättasuperdevalveringen. Gör vi inte det kan vi alla fallkomma överens om att eftervården sköttes mycketdåligt. Hade vi handlat bättre hade vi inte behövtde brandkårsutryckningar som vi diskuterat.Jag tror att det med tanke på politikernas anseendeär nödvändigt med en ärlig redovisning. Därför harvi skrivit en reservation. Vi vill ha ett okorrigeratbasbelopp. Det skall vara lätt för folk att se vadförsäkringen skulle ha gett om de utlovade löfternahade hållits.