prot · GE0982 · 1991-03-20 00:00:00 — De kortfristiga beslutenpå i taget när det gäller sjöfartsstödet skaparnaturligtvis då en osäkerhet.Dessutom urholkas sjöfartsstödet kontinuerligt,eftersom en majoritet här i inte har ställtsig bakom förslag om att stödet skallvärdesäkras över tiden. Det belopp som 1988fastställdes till . skulle rätteligen vara49 , om stödet hade värdesäkrats.Svensk rederinäring är mycket optimistiskmed tanke . Det finns på världens varvmånga och stora beställningar på nytt tonnage avsvenska redare. Här rör det sig om beställningar påtotalt . Risken ärnaturligtvis att en mycket stor del av det beställdatonnaget kommer att inregistreras underfrämmande länders flagg, beroende på den tidigarenämnda osäkerhet som systemet med sjöfartsstödinnebär. Det har hävdats att den enda och bästalösningen skulle vara att tillskapa ett svensktinternationellt register enligt ungefär sammamodell som den som man har i . Inom EGpågår det ett beredningsarbete för att tillskapagemensamma europeiska lösningar beträffandeinternationella register. Inom tordeförslaget vara klart. Vi i har dragitslutsatsen att det är naturligt att i ett sådantläge anpassar sig till den europeiska lösningen.Sverige kan inte ha någon särlösning, varken närdet gäller det tekniska utformandet av ett registereller beträffande olika former av sjöfartsstöd. Vibör sikta på att gå med i det europeiskakvalitetsregister som håller på att färdigställas.Inom ett par år torde arbetet vara klart. Undertiden är det viktigt att vi värdesäkrar sjöfartsstödet,så att svensk rederinäring inte får problem som kommer att förflyta, innan vi får dengemensamma europeiska lösningen. I ett parcenterreservationer skriver vi om att delsbör ställa upp på den europeiska lösningen, delsvärdesäkra sjöfartsstödet. borde detta gå upptill . i stället för 38 000 kr.Inledningsvis nämnde jag herr talman, att en avsjöfartens stora fördelar som transportmedel är attden är miljövänlig och energisnål. Låt mig ta ettlitet exempel. Om man skall frakta en lastoljeprodukter i en 22 000-tonnare från Göteborgtill tar det , ochbränsleförbrukningen blir ett ton . Ommotsvarande transport i stället skulle utföras medtankbilar på landsväg -- om man utgår ifrån att manutnyttjar det största tillåtna tankbilsekipaget --skulle det krävas 630 turer fram och tillbaka mellanGöteborg och . Körsträckan skullesammanlagt bli 113 , och dieseloljaskulle förbrännas. Detta tycker jag är ett myckettalande bevis på sjöfartens miljömässiga ochenergimässiga fördelar. Naturligtvis förhåller detsig med sjöfarten som med det mesta, att den inteär så bra att den inte kan göras bättre. Just påmiljöområdet finns det mycket som kan förbättras.Det handlar inte minst om att på olika sättförebygga olyckor med tankbåtar. Då rör det sig iförsta hand om olika former av tekniska lösningar,t.ex. dubbla bottnar och dubbla skrov. Det finnslösningar med vakuumventiler och annat som göratt det även vid en grundstötning inte läcker utnågon olja.Centern menar att det är viktigt att vi sätter fart påden tekniska utvecklingen och får regler sominnebär krav på det här området. Vi i kaninte göra så mycket ensamma, eftersom det rör sigom en internationell verksamhet.Men det går att göra vissa saker. Vi kan naturligtvissjälva besluta om vad som skall gälla på svensktvatten och i svenska hamnar. Det går att användaekonomiska styrmedel med t.ex. differentieradeavgifter, exempelvis lägre farledsavgifter vidmiljövänliga lösningar. Det viktigaste är att Sverigeblir aktivare i det internationella arbetet för att viskall kunna få till stånd en skärpning av reglerna pådet här området.Det finns också några åtgärder som är viktiga närdet gäller att stimulera sjöfarten men som inte harbehandlats i utskottet. Däremot har behandlingenskett i skatteutskottet. Det handlar bl.a. om deotillräckliga momsregler som man nu har fått.Vidare rör det sig om detta att fartygsfondernamåste återinföras. Det finns ytterligare några saker.Frågorna återkommer ju när skatteutskottetredovisar sina ståndpunkter.Herr talman, låt mig också i kort redogöra för denhär oerhört glädjande utvecklingen i , inte minst i länderna kring . En viktigsak för att stimulera utvecklingen på andra sidanöstersjön, framför allt i de baltiska staterna, ärnaturligtvis svensk medverkan till en ökning avhandelsutbytet. Då är det också nödvändigt medbra kommunikationer. Det behövs t.ex. nyafärjeleder till de baltiska staterna. Här finns det ettproblem med ekonomin. Länder som är aktuellaför trafik har ofta inga pengar, ingen konvertibelvaluta, för att klara det här. menar att detär viktigt att på olika sätt stöderverksamheten. Man kan t.ex. inom ramen för detnuvarande stödet till lämnakreditgarantier när det gäller nystartade färjelinjer.Jag konstaterar också att kanalfrågorna den härgången i viss utsträckning berörs i trafikutskottetsbetänkande. Regeringen föreslår en minskning avanslaget till Trollhätte kanalverk med 10 milj. kr.Jag har ju redan redovisat sjöfartens positivabetydelse från miljösynpunkt. Inte minst viktigt ärdet beträffande , där det är en myckethård belastning på miljön. Om Trollhätte kanalverkskall tvingas kompensera bortfallet av de 10miljonerna, innebär det att man måste lägga på enganska kraftig passageavgift för Vänersjöfarten.Därmed får Vänersjöfarten sämre förutsättningaratt konkurrera med t.ex. landsvägstrafiken.Nu säger statsrådet och utskottsmajoriteten att detskall tillsättas en utredningsman, som skall se överhela trafiksystem. Det tycker jagär bra. Men jag tycker att den rimliga turordningenborde vara att man först utreder. Sedan kan man taställning till bidragen. gör man tvärtom. Förstbestämmer man att anslagen till skall dras ned med 10 milj.kr., och sedanskall man i efterhand utreda vilka effekter detta får.Det är naturligvis helt fel att göra på det sättet. Låtoss därför behålla detta anslag oförändrat under detkommande budgetåret och utreda, såfår vi ta ställning till detta när utredningsmannen ärklar med sina överväganden.Herr talman! Låt mig avslutningsvis ocksåkonstatera att Gotlandstrafiken tas upp i dettabetänkande. Det brukar man göra. GunhildBolander kommer senare i debatten att närmare gåin på den problematiken. Jag avstår därför från attgöra det. Men jag konstaterar med viss glädje attutskottet nu har enats om krav i bl.a. encentermotion om en förutsättningslös utredningkring hela Gotlandstrafiken.Herr talman! Vi i står naturligtvis bakomsamtliga av våra reservationer i utskottet, men jagyrkar bifall till reservationerna 9, 12 och 17.Anf. 68 ():Herr talman! Jag skall verkligen anstränga mig föratt inte använda alla de minuter som jag haranmält. Jag tror inte att det kommer att behövas,och det har varit många och långa trafikpolitiskadebatter i dag.Den fråga som jag skulle vilja lyfta fram allra först,trots att inte har skrivit någonreservation om den , handlar naturligtvis ominternationella fartygsregister.De borgerliga partierna kommer tillbaka medpapegojors envishet, skulle jag vilja säga,fullständigt övertygade om att det allra bästa förredarna i är ett svenskt internationelltregister. Men det finns andra komplikationer. Dethar också regeringen insett, ochsocialdemokraterna har därför i den majoritetstextsom vi är överens om talat om att det äroacceptabelt med ett sådant internationellt register,därför att det kan innebära att man på svenskafartyg underlåter att tillämpa svenska lagregler påväsentliga områden, inte minst det arbetsrättsliga.Detta har varit vår käpphäst i denna viktiga frågavarje gång som vi har behandlat den i kammaren.Men med denna skrivning står regeringen, ochsocialdemokraterna, fast vid de löften som man hargett bl.a. sjöfolket i , som inte för allt ivärlden vill hamna i samma situation som detnorska sjöfolket har gjort. Och där har man sombekant inte så mycket så sjöfolk kvar.I detta sammanhang finns vissa propåer ibetänkandet som jag borde ha gjort mer åt än vadjag har gjort. Men det har varit ett intensivttrafikpolitiskt arbete. Apropå att ett eller fleraborgerliga partier tar upp frågan om EGsbehandling av frågorna om samordnadsjöfartspolitik, ett eventuellt register, osv., tas iutskottsbetänkandet frågan om vad somförekommer mellan EG och EFTA och etteventuellt i dessa frågor upp. Det somsägs där tycker jag är litet oroväckande, eftersomdet inte går i samma riktning som det kategoriskaavfärdandet i övrigt när det gäller ett svensktinternationellt sjöfartsregister. Tvärtom talas detom att man går motionärerna till mötes. Även omdet inte handlar om exakt samma uppläggning omdet skulle bli ett EG-samarbete, vill jag här ändåavisera att jag kommer att återkomma till dennafråga, och jag, tillsammans med många andra,kommer att försöka vara på alterten för att se inte bakvägen på något sätt smyger in åtgärdersom socialdemokrater och vänsterpartister har varitöverens om att stoppa.Det sägs också att det inte finns något färdigtresultat av överläggningarna. Såvitt jag förstårmåste regeringen ändå återkomma, och då finns detockså möjligheter för att diskuterafrågorna om register och liknande åtgärder.Det finns en salig blandning av olika slags motionerom vitt skilda områden som behandlas i dettasjöfartspolitiska betänkande. Det är kanske litetsynd. Men förutom frågor om ett internationelltregister finns det många motioner och initiativ somhandlar om sjöfarten som ett miljövänligttransportmedel. Det är också en mycket viktigfråga. Vi är övertygade om att man i en framsyntoch miljöinriktad transportstruktur också måste geett större utrymme än åt sjöfarten, bådekustsjöfarten och de övriga sjötransporterna. Vitror inte heller att man måste behandla järnvägenoch sjöfarten som konkurrenter. Jag tror inte attdet är nödvändigt. Framför allt bör båda dessatrafikslag ta över transporter från landsvägen. Detär naturligtvis det som är det viktigaste ochavgörande om man vill förbättra miljön.Hamnarna längs Sveriges kuster har stor kapacitet.De är utbyggda så att de kan ta emot betydligtstörre godsmängder än . Om man jämför medjärnvägen och vägtrafiken, finns det redan farlederpå sjön. Det är alltså hamnarna som det kommeratt handla om när man diskuterar ytterligaresatsningar på sjöfarten.När det gäller hamnarna och deras kapacitetbehövs det, förutom satsningar på lasthanteringen,över huvud taget inte några stora investeringar.Infrastrukturen finns ju, som jag sade tidigare.Därför är det mycket intressant att det finns planerpå en ostkustpendel, alltså en sjöpendel, som ingåri ett forskningsprojekt som kallas kust- ochnärsjöfart. Detta har inte tagits upp särskilt mycketi massmedia . Men när denna frågabehandlades för något halvår sedan skrev manfaktiskt i tidningarna att detta kunde varainledningen till en svensk sjöfartsrevolution. Dettycker jag låter mycket glädjande. Jag vet att ävensjöfolk över lag har stora förhoppningar när detgäller dessa möjligheter.Vi anser emellertid att det behövs en skärpning avlotstvånget. Vi säger att det måste ställas krav påsamtliga fartyg oavsett storlek att ha lots ombordunder gång i svenska farledsområden när de ärlastade med farligt gods. Vi tar upp detta i enmotion och i en reservation.På tal om miljövänlighet så ger de modernastefärjorna som byggs belägg för att fartygenverkligen kan åstadkomma en mycket långtgåenderening om den rena och mest lågsvavliga oljan somfinns används. Då kan utsläppen minska drastiskt.Det krävs då att man verkligen ställer krav på ochtvingar fram användning av sådana renareoljeprodukter.Vi har också i motion och reservation tagit uppfrågan om att man borde använda dettrafikinformationssystem som redan finns till sjöss.Ett sådan trafikinformationssystem finns inomsjötrafikområdena , , Bråvikenoch . Vad vi har lärt oss är att det finnsstora möjligheter att utveckla detta system, så skulle kunna använda det även för ett bättremiljö- och naturskydd. Med nuvarande omfattningav systemet är fartygen skyldiga att rapporterapassage av i lag fastställda punkter i farlederna, somdet heter på litet byråkratspråk. Informationen omde aktuella fartygsrörelserna i farlederna går sedantillbaka. Det är på det sättet informationenanvänds. Vi anser att detta system borde utvecklas.Tyvärr har vi inte fått med oss trafikutskottetsmajoritet på detta förslag. Vi har skrivit enreservation om detta.Till sist, herr talman, har vi tagit upp frågan omhandelsflottans kultur- och fritidsråd. Somledamöter i trafikutskottet får vi deras tidskrift. Vikan också konstatera att sjöfolk och den här typenav organisation eller organ som det handlar omkanske är de mest kulturinriktade i det här landet.De har bett att få ett bättre stöd än det regeringenhar föreslagit i budgetpropositionen. Detta handlarockså en del av den motion som vi har lagt fram om.Det finns också en reservation om detta. Jag tyckeratt trafikutskottets ledamöter ochriksdagsledamöterna borde kunna ställa upp pådetta. Det handlar om en mycket blygsam summa idessa sammanhang, nämligen 2,5 milj. kr.Naturligtvis stöder jag och ställer mig bakom allade reservationer till trafikutskottets hemställan somvänsterpartiet har skrivit under eller deltagit i. Menjag ber särskilt att få yrka bifall till reservationernanr 1, 2, 9, 22 och 33. Jag vill också säga att vi stödermiljöpartiets reservation nr 24 ommiljökonsekvensanalyser. Det har jag missat atttala om tidigare.Anf. 69 ():Herr talman! Sedan urminnestider har havet givitden bästa resvägen. Vårt -- talmannens och mitt --Skåneland var en gång naturligen förenat medDanmark, när sjöfarten var snabbare, enklare,säkrare och billigare än landtransporten tillSveariket. Under de senaste seklerna harlandtransporterna blivit allt snabbare, ochtidsvinsten har blivit allt viktigare. gerdock sjöfarten det billigaste och det minstenergikrävande alternativet när stora laster skalltransporteras. Vattenytan är gratis. Den behöverinte underhåll som vägen eller järnvägen behöver.Flexibiliteten i transportvägen är stor. Behovet avmänsklig bemanning är ganska litet i förhållande tilltonnaget. Sjöfarten är viktig i ett framtida globalttrafiksystem. Den är också viktig för kortaretransporter. Särskilt viktig kommer den att bli i densnara framtid, när vi kan räkna med ökandesamarbete med de nyfödda demokratierna iBaltikum.Finns då inga problem, herr talman? Jo, visst finnsdet problem. Som alltid när skalan blir alltför storoch när de ekonomiska hänsynen dominerar,kommer miljön att sitta i kläm. Dagens debatthandlar om ett antal av dessa problem, som måstebehandlas på ett seriöst sätt om inte viktiga värdenskall förstöras. Det gäller risken för storaoljekatastrofer, speciellt i . Det gäller hurjättebåtar far fram i känsliga skärgårdsområdenoch det gäller hur miljöfarligt gods skall kunnatransporteras på säkrast möjliga sätt.I fråga om risken för stora oljekatastrofer harExxon Waldes-katastrofen och ett antal andra storakatastrofer öppnat våra ögon för hur storförstörelsen kan bli i stora havsområden.Oljetankrar av den storleken kan som väl är intekomma in i . Men hundratusentonnarekan göra det, och olyckor med sådana fartyg iÖstersjön är allvarliga nog. Vårt innanhav ärkänsligt och det är redan hårt drabbat av andraföroreningar. Det måste vara särskilt viktigt attskydda detta område. Självklart fordras samarbetemellan alla länder runt kusten, men lika självklartär att bör ta initiativet till detta och föregåmed gott exempel. Vår önskan om dubbla bottnarpå tankfartyg och begränsning av deras storlek skallses mot bakgrund av detta. Att självt vidtaråtgärder skall givetvis stärka och inte ersätta vårainternationella ansträngningar.Så har vi leden vid Rödkobben, åter ett exempel påde fall när man gradvis låter naturens intressen vikaför kortsiktigt ekonomiska intressen. I det aktuellafallet bör man givetvis inte öka antalet leder iskärgården. Här har jag en illustration. Skall''Minnet av ett landskap'' endast finnas kvar somElisabet Hasselberg-Olssons fondväv i riksdagenskammare? Skall vi inte ha råd att ha sådan natur iverkligheten, ? I den långsiktigalösning av sådana här frågor ser jag en grönnationalbudget i vilken förändringar av alla denaturvärden som vi har beaktas. Exploaterandet avskärgård, förstörandet av en sjö, en ö, en å, en skogskall betraktas som en förlust -- inte bara som enförutsättning för en ekonomisk vinst. Då kan vi fåen sundare bedömning av planer som den somgäller den här leden.Det tredje miljöproblemet jag tänkte ta upp gällertransport av miljöfarligt gods. Det torde kunnahävdas att miljöfarliga varor inte alls skulleanvändas och alltså inte heller behövatransporteras. I väntan på så goda tider börriksdagen och dess trafikutskott ta sitt ansvar ochbesluta om skärpt lotstvång vid transport av sådantgods. Olyckor med sådana laster måste undvikas,och det är vår uppgift att åtminstone tillskapaprinciper som gör dem mindre sannolika.Herr talman! Inte endast nyttotrafiken ingår idagens debatt. Havet är också en välkommentummelplats för fritidsaktiviteter. gliderman fram i kanot eller roddbåt mellan öar i vårvackra skärgård, och man gör längre turer medsegelbåtar eller motorbåtar. Allt detta är värdefulltoch positivt. Det ger naturupplevelser som vår kustkan erbjuda. Men visst finns det faror.Drunkningsolyckor, särskilt i samband medalkoholförtäring, hänsynslös framfart av oskickligaförare i stora motorbåtar ger problem som vi måsteförsöka förebygga. de gröna harföreslagit förändringar i registret över fritidsbåtar.Vi vill ha bättre kontroll av de stora båtar somverkligen är riskmoment. Mindre båtar ochsegelbåtar är däremot en belastning förbyråkratin och vi tycker inte att de behöverregistreras. Gränserna som vi föreslår, sju meterslängd och sju knops hastighet, har valts för attöverensstämma med internationella regler vadgäller lanternor m.m.Miljöpartiet de gröna har också synpunkter på hurmycket en del människor skall få lov att störaandra. Givetvis vill vi att alla människor skall hafrihet att utnyttja sin fritid på ett tillfredsställandesätt. Men vi tycker också att människor skall hamöjlighet att ostört kunna njuta av naturen.Motsättningen blir aktuell när det gällerbåtfyllerister, när det gäller bullrande motorbåtaroch när det gäller motorskoters, s.k. Jet-Ski.Tråkigt nog måste det tydligen till regler på dessaområden, och det har vi föreslagit i vår reservation32.Herr talman! Man skulle vänta sig att dessa förslagskulle vinna trafikutskottets bifall, eller i alla fallförtjäna att bemötas med sakargument. Allt vadutskottet säger om registerfrågan är att nuvaranderegler är bra och att yrkandet därför avstyrks. Ifråga om buller och miljöeffekter har man litet meratt komma med. Där hänvisar man i varje fall till enproposition, som har kommit, om en godlivsmiljö. Jag väntar mig att hartänkt igenom dessa saker något mer i detalj än somkommer till uttryck i betänkandet och låterkammaren få del av sina tankar om ett reformeratregister över fritidsbåtar. Jag väntar mig också attBirger Rosqvist talar om var i miljöpropositionendet står något om det nämnda problemet med Jet-Ski. Jag har inte hittat det. Jag kan inte gärnaföreställa mig att trafikutskottet har gripit denursäkten direkt ur luften.Herr talman! de gröna står bakom dereservationer som undertecknats av ,men speciellt vill jag yrka bifall till reservation 16 imom. 28, reservation 17 i mom. 32 och reservation32 i mom. 56.Anf. 70 ():Fru talman! Det gäller alltså trafikutskottetsbetänkande om sjöfarten. Bakgrunden till detta ärbudgetpropositionen och den avdelning däri, bilaga8, som handlar om och sjöfarten.Sjöfartsverket har ju fått en allmän inriktning försin verksamhet. Det är uppgifter som tillsyn ifarleder, skärgård, insjövatten och öppet hav.Sjöfartsverket är det verk som är ansvarigt för attisen bryts på vintrarna så att fartygen kan ta sigfram även i isbelagda vatten. haransvaret för att fyrar -- både optiska och radiofyrar,i den mån det finns sådana kvar -- fungerar och kan lita på dem. Det är också sjöfartsverketsom är huvudman för lotsningen vid våra kuster ochför tillsynen av fartygens beskaffenhet m.m.Med anledning av motioner tas i det härbetänkandet också upp en rad andra frågor sommer eller mindre, mycket mindre, harmed sjöfart och affärsverksamhetatt göra. Samtliga dessa frågor kommer igen härvarje år; en hel del av dem skall jag gå förbi mycketsnabbt.Vi har ett fritidsbåtsregister, . Jag villbara säga att det blir kvar i den omfattning vi i daghar vad gäller båtars storlek, antal hästkrafter osv.Jag tror för min del att man gjorde en ganska braavvägning när man tog beslutet om och 14hästkrafter. Jag ser ingen anledning att ändra pådetta bara för att ni anser att det borde vara 7 meteroch etc.Sjöfartsverket skall också se till att kraven påmiljösäkra fartygstransporter har rätt utformningoch att de regler som finns efterföljs. Man har ocksåansvaret för tillsynen av fartygens utrustning samtsäkerheten i farleder. Det gäller också tillsynen avfartygs konstruktion; om de skall ha dubbla skottpå tvären, längden eller bredden, och vad som nuföreslås i olika motioner.Den lotsning och farledsservice som sjöfartsverketansvarar för skall man ge, och man ger den också,till alla hamnar och kustavsnitt där vi har sjöfart avbetydelse. Lotsningen är en säkerhetsåtgärd förfartygen, deras besättningar och föromkringliggande miljö. Det kan sammanfattas somsjösäkerhet och praktiskt tillämpad sjösäkerhet.Utskottets uppfattning är väl att utananmärkning sköter det här uppdraget, och mansköter det i stort sett bra. Det förekommeregentligen ingen kritik utan kanske mer beröm,vilket också är värt.När det gäller det övergripande ekonomiska målethar det åläggandet att man skallarbeta med full kostnadstäckning för den del avverksamheten som omfattas av handelssjöfartensbetalningsansvar. Det ekonomiska resultatet skallockså tillgodose statsmakternas krav på avkastning.När det gäller prissättningen på verkets tjänster ärmålet att höjningarna av de allmännasjöfartsavgifterna skall hållas inominflationsramen. Verket och regeringen anger attden målsättningen bör gälla även . Verket presenteraräven investeringsplaner; man redogör också försoliditeten i verket. Detta har inte givit någon somhelst anledning till anmärkning eller uttalande frånutskottets sida. Hälsan tiger still.I anslutning till detta har det väckts en rad motionerav olika omfattning. Jag vill först ta upp frågan omsjösäkerheten. Det är ett ämne som har tagits upp ien reservation där och vänsterpartietär reservanter. Motionerna kommer från olikapartier; de kommer från moderat håll men ävenfrån andra. Med min över 30-åriga erfarenhet avpraktisk sjösäkerhetstjänst -- jag är lots tillprofessionen och håller fortfarande på med det påjulhelger och somrar -- vill jag gärna kommenterafrågan om Rödkobbsleden. Det gäller den led in tillStockholm som föreslås för att möjliggöra entrafikomläggning varigenom både Furusundsledenoch Sandhamnsleden skulle avlastas.Sjöfartsverket har gjort den bedömningen attRödkobbsleden med hänsyn till färjorna ochFinlandstrafikens utveckling är ett frånsjösäkerhetssynpunkt bättre alternativ än dealternativ som finns . Jag delar helt denuppfattningen.När man talar om sjösäkerhetssynpunkter är detinte minst miljösynpunkter som kommer in iresonemanget. Om leden inte inrättas kommertrafiken sannolikt att drivas på samma sätt som . Det innebär att Furusundsleden inte kommeratt avlastas. Det måste ju uppfattas som negativt urmiljösynpunkt. När man kommer in till Stockholmfrån det hållet befinner man sig i en skärgård somär mycket mer erosionskänslig. Man gör mer skadaom man använder den leden än om den andraleden -- raka spåret norr om , som dethär är tal om -- kommer till stånd. I anslutning tillden har vi branta stränder med berg, och där ärerosionrisken betydligt mindre.Utskottet har sagt att man för sin del avsjösäkerhetsskäl skulle förorda att den ledenkommer till stånd. har ju å andra sidan detförträffliga kommunala vetot, som vi har inrättatgenom beslut i , tillämpats. På somligahåll tolkar man det som att detta har omöjliggjortatt den här leden kommer till stånd.