prot · GE09124 · 1991-06-03 00:00:00 — Antingen kunde vi lägga ned jordbruksmarkeller också kunde vi minska på användningen avhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel.Men man valde att lägga ner jordbruksmark.Många talare har varit uppe i debatten och sagt attmiljön skall ges ökad tyngd i förhållande tillexempelvis ekonomiska intressen. Jag tycker attdet låter mycket bra. På den punkten ärpropositionens förslag faktiskt bättre änmiljöskyddskommitténs förslag.Miljöskyddskommitténs majoritet blev överkörd påen rad punkter. Jag tänker på hela naturresurslagenoch naturvårdslagen.Samtidigt fanns det en sak som faktiskt är bättre imiljöpropositionen än i miljöskyddskommitténsförslag. Det är just detta att naturen och miljönskall ges en ökad tyngd i förhållande till ekonomioch teknik. Det handlar konkret om t.ex. 5 § imiljöskyddslagen. Jag hoppas att vi skall kunnanågonstans på den vägen, eftersom jag sitter med imiljöskyddskommittén. Men jag kan samtidigttänka mig att det kan bli mycket svårare att kommaöverens när vi sitter där och skall arbeta medkonkreta förslag och enas om lagtexter där miljönverkligen ges en ökad tyngd. Vi skall inte längreutgå från den genomsnittliga branschekonomin,utan vi skall utgå från naturen. Hur kommer vi attklara det? Jag hoppas att det kommer att gå bra.Miljöskyddskommittén har ju i varje fall lyckatsåstadkomma en hel del . Den enda positivadelen i miljöpropositionen är just den del somhandlar om miljölagstiftningen.Det jag egentligen skulle tala om här var naturvård,gröna frågor och biologisk mångfald. Det är frågorsom mycket ofta kommer bort i miljödebatten. Dekommer också bort när det t.ex. skall satsas pengarpå forskning. Man satsar gärna pengar på andradelar av biologin än den gröna biologin.Man kan fråga sig varför dessa frågor så oftakommer bort. Det kanske beror på att man mångagånger inte konkret kan se nyttan. Varför skall vibevara den här arten eller den biotopen? Mankanske inte ser nyttan i pengar, ochdärför får dessa frågor en låg prioritet.När man talar om målsättningar och principer ärdet kanske inte så svårt att komma överens. Dethandlar till stor del om att säga: skall vi bevaraden biologiska mångfalden, biotoper och arter, ochdet är mycket viktigt. Jag förstår inte riktigtskillnaden mellan och moderaternasreservationer när det gäller principerna och detutskottet säger. har ju en annanlinje, men och sägerfaktiskt samma sak som utskottsmajoriteten.Sedan vill jag något ta upp frågan ominternationellt ansvar. Det kommer att hållas enkonferens i , och där kommer denbiologiska mångfalden att vara en mycket storfråga. Det tycker jag är bra. Som jag tidigare sadehar dessa frågor tidigare haft en mycket lågprioritet. Men hur skall vi i kunna varatrovärdiga där med den politik vi för när det gällerden fjällnära skogen? Det finns t.o.m. tendenser tillköpmotstånd i andra länder när det gäller svenskskogsråvara.Jag tänker något kommentera ochmoderaternas linje, eftersom företrädare för dessapartier har talat om den fjällnära skogen. Under detvå första åren av stodfolkpartiet för en bra linje när det gäller denfjällnära skogen. backade man och sadeatt endast de markägare som vill skall behöva tahänsyn. Det var ett steg tillbaka, och det var synd.Moderaterna kom med ett förslag om treskyddsklasser. Jag tyckte att förpackningen varintressant, och jag talade med ochsade: Ni har ju en fin förpackning med dessa treskyddsklasser, men tänk om ni också kunde fyllaförpackningen med något.Jag tänker särskilt på den högsta skyddsklassen sommoderaterna föreslog. Tänk om man hade sagt, attom det finns arter som tillhör skyddsklass 1 och 2inom området, då skall det inte få avverkas överhuvud taget. Det hade varit toppen! Då hademoderaternas förslag varit mycket bra. Menpaketet var ju så tomt. I den lägsta skyddsklassenville införa ett krav påanmälningsplikt vid avverkning. Men det gäller juredan nu för all skog i , så det förslaget varbara löjligt. Men om ni moderater fyller på paketetkanske ni inte behöver vara svikare när det gällerfjällskogen nästa gång!Sveriges regering talar ofta om att vi i är såoerhört bra på naturvård. Men i jämförelse medmånga andra länder är en mycket liten andel av densvenska arealen skyddad. När vi skyddar areal görvi det oftast där det är billigast, t.ex. i fjällen, somju ändå inte är så produktiva. De nationalparkernaär mycket viktiga, men mer produktiv skogsmarkskulle behöva skyddas.Miljöpartiet de gröna föreslår som ett långsiktigtmål att av alla representativa naturtypersareal i bör skyddas och att regeringen börkomma med en plan för hur detta skall gå till. Detär inte alls mycket om man jämför med mångaandra länder, t.ex. vissa länder i . Dettaär också vad som krävs i världsstrategi förnaturvård och vad Internationellanaturvårdsunionen kräver, där är medlem.Biotopskyddet är något som har debatterats väldigtmycket i . Inte minst har vi i miljöpartietmånga gånger klagat på att inte uppfyllerde krav som uppställs i som viskrev på , och som innebär att allahotade arters biotoper skall skyddas. I fårman t.ex. inte gå ut och slå ihjäl en fridlyst vitryggighackspett, , men man får förstöralivsmiljön där den bor, och det borde man ändra på.Vi i har därför arbetat fram ett specielltlagförslag, ett fullständigt lagförslag, för att klarabiotopskyddet så att skall uppfyllaåtagandena enligt konventionen. Men tyvärr harutskottet inte ens velat diskutera frågan, utanlagförslaget avfärdas med bara en rad. I ställethänvisar utskottet till regeringens förslag. Menregeringens förslag innebär att man enbart kanskydda vissa små områden. Dessutom står det iförslaget att detta åtminstone till en början inteskall göras generellt, utan man måste säga till varjeenskild markägare. Det innebär att det knappastblir någon skillnad mot hur det är i dag.Vi ser detta som ett problem, eftersom man nukommer att påstå att ett biotopskydd kommer attinföras. Men det är inte fallet. kommerfortfarande inte att uppfylla vad Bernkonventionenkräver, och det kommer fortfarande att vara fullttillåtet att avverka de sista urskogsrester i Sverigesom inte är skyddade i nationalparker och inaturreservat.Jag vill också säga något om skogsbruket. Mångagånger hör man från skogsindustrins företrädare attvi har så oerhört mycket skog i . Men när desäger detta, säger de ingenting om vilken skog vihar och hur det egentligen ser ut medartrikedomen, utan man tittar endast på antaletskogskubikmeter. Det är just detta sommiljöpartiet vill ändra på. Vi vill rädda de sistaurskogarna som finns kvar, och det är därför somdet behövs mycket pengar.Jag yrkar bifall till motion Jo104 yrkande 18 om 500milj.kr. Jag yrkar ocksåbifall till vårt förslag om en princip när det gällerarealmålsättning i motion Jo751 yrkande 1 och 2samt till förslaget om nationalparksplanen i motionJo751 yrkande 6.En annan viktig fråga är jordbruket. Vi ser attstor arealer planteras igen med skog.Naturvårdsverket har sagt att den nyajordbrukspolitiken kan innebära stora nackdelarför naturvården. Man har sagt att det behövs minst500 milj.kr. för att klara de allra värdefullastebiotoperna.Vi i menar dessutom att detta skullekunna göras på ett annat sätt. Man skulle kunnaminska på mängden handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel och i stället behålla meråkerareal och även de litet sämre markerna sommånga gånger är viktiga för naturvården. Men trotsatt vi företräder en annorlunda linje inomjordbrukspolitiken anser vi ändå att man skall satsarejält på landskapsvården. Här har vi föreslagit 300milj.kr. som vi så snart det är möjligt att tecknakontrakt vill trappa upp till 500 milj.kr. Vi vill ocksåsatsa mer på NOLA-ersättning, alltså till riktigtvärdefulla biotoper som skall skötas på ett specielltsätt. Där vill vi satsa 30 milj.kr. mer än regeringen.Jag skulle också vilja vända mig till talmannen ochberätta litet om hur jag ser på arbetet medmiljöfrågorna. Det arbetet är faktiskt ganskabesvärligt i avsaknad av ett speciellt miljöutskott.Det har helt enkelt blivit för mycket för regeringoch riksdag att klara dessa frågor på en gång. Dethandlar om regeringens planering. Jag tycker attriksdagen på ett tydligare sätt skulle kräva att fåstora propositioner . är det väldigtbekymmersamt när det gäller den fråga som mångamänniskor tycker är den viktigaste.Först jobbar man fram aktionsplaner under ettantal år -- ungefär. Då avslås alla miljöförslagi med hänvisning till aktionsplanerna.Sedan måste jordbruksutskottet på grund av förlitet tid arbeta med förkortad behandling ochmasslakta motioner, vilket är väldigt tråkigt. Ävenvi har dock gått med på denna förkortadebehandling. Vi har inte sett någon annan lösning sålänge det inte finns ett speciellt miljöutskott.Under förra året lade vi fram två fullständigalagförslag på miljöområdet: en lag om avfall ochåtervinning och en lag om biotopskydd. Förra åretblev det masslakt. Inte heller nu har det funnits tidi utskottet att diskutera dessa frågor. Utskottet harhelt enkelt inte haft någon sportslig chans. Därförhakar man lätt fast vid småfrågorna, eftersom detinte finns tid att diskutera de stora och fullständigalagförslag som vi har lagt fram. Inte ens en sådanstor miljöfråga som miljöeffekterna avÖresundsbron hinner med att diskuteras. Detskulle vara väldigt fint med ett initiativ så att vi fårett miljöutskott.Jag tänker ge några exempel på hur rörigt det kanbli i behandlingen genom splittringen på olikautskott. Många frågor behandlas på flera ställen.Frågan om kostnadseffektiv kvävereduktionkommer tillbaka då och då. Miljökraven i sambandmed motortrafiken till sjöss kommer tillbaka både itrafikutskottet och i jordbruksutskottet. Detsammagäller miljökraven på fartyg. När det gällerkloravgiften finns vårt yrkande i skatteutskottetsbetänkande. och väldigtsnarlika yrkanden återfinns i jordbruksutskottetsbetänkande. Det är väldigt svårt för människorutanför att få en överblick.Utrikesutskottet behandlar yrkanden omöverstatlighet som är snarlika dem som behandlas ijordbruksutskottet.I bostadsutskottet och i jordbruksutskottet finnsexakt likalydande yrkanden. Detta gör att partierkan ha otur och hamna på olika linjer. Det har t.ex.folkpartiet gjort när det gällerersättningsbestämmelserna i naturvårdslagen. Detär mänskligt, men hanteringen blir besvärlig närsamma fråga hamnar på olika ställen. Detsammagäller med likalydandeyrkanden i utrikesutskottet och ijordbruksutskottet. Detta gör att det blir merarbete för . Vi måste fatta beslut i sammafråga . Jag hoppas att det till ett annatår skall kunna gå att göra någonting åt detta.Sedan tänkte jag vända mig till det gäller en fråga på kemikaliesidan. Jagtycker att den är så viktig. Jag tycker att GretheLundblads beskrivning av försiktighetsprincipen --att det gäller att vara försiktig och använda så litetav en viss produkt som möjligt -- inte är riktig.Försiktighetsprincipen innebär att man skall varaförsiktig så till vida att om man inte vet attnågonting är ofarligt skall man inte använda det.Det handlar alltså om den omvända bevisbördan.Detta tycker vi är så viktigt att vi vill ha in det isjälva lagtexten när det gäller kemiska produkter.Jag vill också vända mig till , sominte tycker så mycket om tallar utan bara omblommor. Jag tycker om både blommor och tallar.Det är väl det som kallas biologisk mångfald. Tallenkanske var litet för vissen för smak.Jag undrar varför blir så upprört över attdet inte sitter en massa miljöpartister påsuppleantbänkarna vid utskottsbehandlingen. Jagblev litet förvånad. Om vi hade bytt folk då och då,hade det väl kommit upprörda påståenden om attdet har blivit så rörigt därför att vi skiftarrepresentanter så att man aldrig vet vem man harkommit överens med. Jag tror att inte är besviken över att sammamiljöpartister har suttit i utskottet . Jagtror att det handlar om någonting annat.Jag har suttit och filosoferat för mig själv. Jag troratt det handlar om att håller på att tapparollen som det häftiga naturvårdspartiet.Folkpartiet har haft en väldigt bra profil inaturvårdsfrågor, åtminstone ett gott rykte inommiljörörelsen. håller man på att tappa dettarykte. Jag tror att det beror på attfolkpartiet plockar ut småfrågor som syns väldigtbra i media. Man pratar t.ex. om lövgrodor, omävjepilört och vitryggiga hackspettar. Men sedannär man kommer till de tunga förslagen backarman. har inte agerat för ett bättrelagförslag om biotopskydd än det som regeringenhar lagt fram. har inte bedrivit någonbättre naturvårdspolitik.Ta ävjepilörten. är ute vid en älvsom skall byggas ut. Åh, detta går inte, även denlilla ävjepilörten måste få leva, säger . Sedan kommer ävjepilörten tillbaka ital efter tal.Så är det att exploatera Indalsälvens delta.Även där finns en massa ävjepilört. Men då är detinte längre så intressant att skydda den. Då är detmycket roligare med en väg.Även när det gäller andra förslag slår sig folkpartietför bröstet och säger: vill hanationalälvar. Men ser man närmare på förslaget,är det inte alls fråga om grundlagsskydd, som vimenar när vi pratar om nationalälvar, utan älvarnaskall få namnet nationalälvar men inget bättreskydd i lagen.Förra året lade fram sitt förslag om att1 % av den produktiva skogsmarken skulleskyddas -- trodde vi. Men när man läste motionen,fann man att skogsmarken inte skulle skyddas motskogsbruk utan att det skulle användas litetskonsammare metoder på av skogsmarken.När det gäller jordbruket har talat omänglamark, landskapsvård, arealbidrag och annat.Men det har man nu frångått genomjordbruksöverenskommelsen. När det kommer tillkritan, brukar ofta ändra sig imiljöfrågor. Tag t.ex. att i flera årjättehårt drev detta med varor och produkter. Mansade att lagen om kemiska produkter måste omfattaockså hälso- och miljöfarliga varor. Närmiljöpartiet väl fick igenom ett sådant yrkande, varfolkpartiet med i första omgången. När regeringensedan kom med ett annat förslag, var det bara vioch som var kvar på den linje somfolkpartiet hade skrutit med ute i miljörörelsen iflera år.Det finns flera sådana exempel. Folkpartietmotionerar år : Snälla regeringen, kom medett lagförslag om avfall och återvinning. Vi lägger istället fram förslag om avfall och återvinning. Dendag regeringen kommer med ett lagförslag omavfall och återvinning, kanske inte folkpartietställer upp. Åtminstone i det regeringsprogramsom och tillsammans harlagt fram har man inte med någonting om en häftigavfalls- och återvinningslag för att införakretsloppstänkande i samhället.Sedan vill jag ta upp en annan sak -- men det gällerett så farligt svek om det är på gång att man knapptvågar nämna det -- nämligenersättningsbestämmelserna i naturvårdslagen. Därhar reserverat sig tillsammans med ossoch om att man bör ändra dessabestämmelser så att de blir sådana som de var före1987. De reglerna försämrades väldigt mycket förnaturvårdens del, när den nya planlagstiftningenantogs. Det var en rejäl försämring. Varjenaturvårdare ute på länsstyrelserna beskrev detsåsom ett dråpslag mot naturvården. Ja, folkpartietvar med på reservationen i jordbruksutskottet, menläs yttrandet längst bak. Redan i detta yttrandebörjar vingla. Tänker man sig ett pardebatter framåt, till bostadsutskottetsbetänkande -- som egentligen skulle ha debatteratsikväll, men som inte kommer att hinnas med, bl.a.för att jag har pratat alldeles för länge -- finner viatt man har bytt linje, trots att man har haft den härfina profilfrågan ute hos naturvårdarna länge.Om vill ha reda på vad jag harjobbat med varje gång har varit ijordbruksutskottet utan att se mig är hanvälkommen upp på så kan jag,över en kopp kaffe, gå igenom min almanacka. Jaghar inte varit ute och solat. sade attjag kanske hade varit ute i vårsolens glans, men dåskulle jag nog inte vara så här blek. Men om LarsErnestam kommer upp på kansliet skall han få vetavilka spännande saker jag har varit med om. Dåkanske vi kan diskutera litet biotopskydd. Då kanvi prata om ävjepilörter, vitryggig hackspett ochannat. Då kan vi verkligen prata om vilka lagförslagsom skulle behövas för att kunna skydda dem.Anf. 91 () replik:Herr talman! Mina synpunkter på från det mödosamma arbetet i utskottethar gjort henne engagerad. Jag förstår att det ärdärför hon har sett sig föranledd att ta upp en heldel saker om miljöpolitik. Jag skallberöra några av de frågeställningar hon har tagitupp.Den första frågan gäller miljöutskott. Jag delarprincipen att det vore bra om vi hade ett särskiltmiljöutskott. Men då kanske det skulle vara ännusvårare att släppa kaffekoppen och få framrepresentanter från till ytterligare ettutskott.Sedan kommer det synpunkter på de käcka, finaoch bra lagförslag som lagt fram. Viarbetar inte på det sättet i . Detlagförslag som kommer till skall vararemissbehandlat, det skall vara lagrådsgranskatm.m. Därför skall inte , mer än i absolutstörsta undantagsfall, anta ett lagförslag direkt medanledning av en motion.Jag anser att om hade hälsat på ossnågon gång, så att inte hadevarit så ensam i utskottet, hade det kanske intetvingats fram en rad direkta yrkanden om bifall tillmotioner som hon inte hade reserverat sig för. Isådant fall kanske tillsammans medoss, och även , som haren reservation som ligger mycket nära, hade kunnatföra fram frågorna om vården av flora och faunalängre, såsom vi har gjort i vår reservation. Så blevdet inte . Lagar kan man inte anta utan att de ärutredda och beredda. Jag begriper inte attmiljöpartiet under de här tre åren har lärt sig förstådet. Man kan inte göra på det sättet. Det kan varabra lagförslag, det kan vara väl funnaformuleringar, men de måste remitteras, de måstelagrådsgranskas innan man kan anta dem.Långt innan fanns i ställde vioss bakom de gamla ersättningsreglerna för mark.Det har vi gjort principiellt både i bostadsutskottetoch i jordbruksutskottet. har vi släppt vårakrav då vi vetat att det inte funnits majoritet. Så harman även gjort i bostadsutskottet. Men vi stårsjälvklart fast vid den principen, särskilt som dennya skrivning som utskottet har antagit innebär attcentern och socialdemokraterna har backat från detman kommit överens om i PBL.Anf. 92 () replik:Herr talman! börjar med att säga attdebatten blev lång. Jag uppfattade att hon tyckteatt den blev alltför lång. Men den inte. Hon sade själv att hon pratadeganska . Dessutom kom hon med påståendensom inte innehåller sanning. Hon går till grovöverdrift, vilket gör att jag måste gå upp och talaom vad som fanns i det paket som intehade upptäckt något i.Vi säger att vi i vårt paket vill ha tre skyddsklasser.Samtliga går ut på att skyddet för de fjällnäraskogarna skall förstärkas. Vi vill forceranaturvårdsinventeringen, så att vi kan särskilja detre olika skyddsklasserna.För skyddsklass ett säger vi att i princip ingaingrepp bör tillåtas. Det är i stort settavverkningsförbud. Enligt skyddslag två skall vi haett skonsamt skogsbruk. I den tredje skyddsklassenskall vi ha generell naturaktsamhet. Det innebär attvi vill ha förbud mot radikal markberedning ochmot att plantera in utländska trädslag. Det blir ettbra skydd för de fjällnära skogarna. Det blir ettbättre skydd än att dra en geografisk gräns, somdrar med sig både den ena och den andra typen avskyddsvärd skog. En sådan gräns kan aldrig bli såbra som det förslag som vi har lagt fram. Detkommer säkert och fler underfundmed när tiden fått arbeta och förslaget fått mogna.Anf. 93 () replik:Herr talman! svarade inte på såmånga frågor, så jag kanske inte skall gå vidare meddem. Men i fråga om miljöutskott har i varje fall enfolkpartist varit ute och motionerat. Vi i har faktisktstött hans motion tidigare. Det var bara synd attinte de andra folkpartisterna också kunde hängapå.Om jordbruksutskottet hade velat lagrådsbehandlavåra lagförslag, velat arbeta med dem och förbättradem hade vi varit väldigt nöjda och glada. Då hadevi kommit mycket långt. Detsamma gäller om manhade velat skicka ut dem på remiss. Det harförekommit ibland att jordbruksutskottet faktiskthar skickat ut vissa frågor på remiss, när man harvelat göra en noggrannare behandling.Det är klart att det var en liten överdrift att de treskyddsklasserna absolut inte innehöll någonting.Någonting sades väl i dem. Visserligen sades någotom totalt avverkningsförbud i skyddsklass 1, menfrågan är när det skall tillämpas. Jag föreslog att viskulle kunna säga att om det fanns arter somtillhörde hotkategorin 1 och 2, alltså de mest hotadearterna, skulle avverkningsförbud gälla. Då voredet en jättebra grej. Då blev det konkret. Men sålänge förslaget är så pass löst och inte svarar påfrågan när, kommer man inte speciellt långt.I skyddsklass 3 talas det om anmälningsplikt ochgenerell aktsamhet. Generell aktsamhet gäller alltskogsbruk i enligt 1 och 21 §§ iskogsvårdslagen.Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag kan knappast hinna svara på defrågor som ställde till mig. Jag skallförtydliga ett svar. Det gäller ersättningsfrågorna.Folkpartisterna i bostadsutskottet finns inte med påden aktuella reservationen. Det beror på attbostadsutskottet justerade sitt betänkande förejordbruksutskottet, dvs. innan socialdemokraternagjorde de här tilläggen beträffandeersättningsfrågorna. Självfallet kommer man ibostadsutskottet, om det blir votering i den frågan,att följa de synpunkter som vi har framställt ijordbruksutskottet.Anf. 95 () replik:Herr talman! Då inte kunde få svar pånär skyddsklasserna skulle tillämpas menar hon attpaketet var mer eller mindre tomt. Men vi harockså begärt en naturvårdsinventering. Vi harbegärt att den skall forceras. När den har tagitsfram, så att vi får en klar bild av de tre olikaklasserna av skyddsvärd skog, skall vi också kunnabestämma tidpunkt. Det hoppas vi självklart skallkunna ske , så att vi kan förstärkaskyddet för de fjällnära skogarna.Anf. 96 () replik:Herr talman! Till vill jag säga attinventeringen inte alls behövs. Man kan mycket välfylla skyddsklasserna med innehåll innan dess.Säger man t.ex. att hotkategori 1 och 2 skall varaskyddsklass 1, märker man vid en inventering hurmycket mark som skall tillhöra den skyddsklassen.Konstigare än så är det inte.Det klara beskedet från omersättningsfrågorna var mycket bra, nämligen attfolkpartiet håller fast vid samma linje som vi ochvänsterpartiet driver, dvs. attersättningsbestämmelserna måste ändras så att deblir som de var innan uppgörelsen gjordes mellansocialdemokraterna och . Jag troddeannars att något var på gång inom i ochmed samarbetet med , och att BirgittaDahl i sitt tidigare anförande skickligt försökte slåin en kil, eftersom hon visade en öppning i frågan.Birgitta åstadkom också tidigare i vår enöppning när hon i en debatt här i kammaren sade:Vi ändrar gärna tillbaka ersättningsreglerna, så attde blir som de var om baracenterpartiet går med på det. Jag tänkte att detmöjligen var så, att hade börjat vacklaför att lättare kunna komma överens medmoderaterna och i ettregeringssamarbete.Anf. 97 ():Herr talman! I boken ''Brandsyn'' skriverAxel :''Kan en socialdemokrat älska våra strömmars brusså länge den elektriska kraften är privategendom,älska bäckarnas språng så länge endast strändernasägare får fiska kräftor och högt betalandeengelsmän metar laxöring, älska den mörkaskogens dystra sus när baggbölarnas yxa förjagarskogsnymfer och andra poesier, älska stjärnnattenvarunder en här av utplundrade proletärer hackartänder av köld och sommarljuset i vars sken de fårarbeta sig svettiga dag och natt. Kan han älska alltdetta? ''Axel svarade ja på den frågan. Men idetta hans ja låg också viljan och nödvändighetenatt röja undan orättvisorna och bristerna. Dethandlade om att ge alla del av naturens värden. DetAxel gav uttryck för har till stor del varit drivkraften när det gällervår urgamla allemansrätt och vår tidiganaturvårdslagstiftning.Jan redovisade någramilstolpar i vår natur- och miljöhistoria. Det ärangeläget att peka på dessa saker.