prot · GE0990 · 1991-04-09 00:00:00 — Jag anser att postverket måste gesmöjlighet att pröva nya servicelösningar somanpassas efter kundernas efterfrågan.Anf. 40 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret och beskedet att frågan skall avgöras avriksdag och regering, om det blir aktuellt med enutvidgning av nattbrevbäringen. Ommarknadskrafterna får styra utan att riksdag ochregering kan påverka dem, kan vi glömma bortbudskapet att hela skall leva. Vinorrlänningar och människorna i glesbygden är juinte lönsamma för dem som vill tjäna pengar,åtminstone inte när det gäller service. Postengjorde en vinst på drygt 2 miljarder men ansersig ändå ha problem. Jag vet att man har förloratmarknadsandelar när det gällertidningsdistribution. Vi har ju sådana fenomen somCity Mail, som tar över lönsamma bitar, t.ex.posten till och från de stora företagen, vilketkommunikationsministern nämnde. Village Maillär aldrig bli tal om, eftersom vi i glesbygden tillhörpostservicens obekväma och olönsamma del.Posten planerar nu försök med nattbrevbäring påett antal lantbrevbärarlinjer i ochJönköping. Men lantbrevbärarna vägrar att ställaupp. Posten har emellertid inte skrinlagt dessaplaner utan försöker få andra regioner att delta.Även om försöket enligt min mening måste falla påsin egen orimlighet, finns det hos många farhågorför att försöket bara är början på en stor förändringoch att vi som är beroende av lantbrevbärarservicesedan postkontoren har lagts ned kommeratt ställas inför fullbordat faktum.Enligt förslaget skall posten och morgontidningenpå försökslinjerna komma mellan kl. 2.30och kl. 6.00. Kunderna får en färsk tidning, menposten kommer än . I ,där jag bor, kommer flygbilen kl. 4.00 med . Då är den osorterad.Försöket skulle även innebära att den dagliga bank-och postservicen minskas iveckan. I min by, som inte är något undantag, finnsmånga enmans- och familjeföretag. Några haråtervänt från . Det finns ju data och fax.Men att posten i dessa tider, när allt skall gå så fort,är försenad kommer inte att locka företagatt etablera sig i glesbygden. Paket kan de lösa uteller skicka bara två gånger i veckan.Jag hade också tänkt prata om vad lantbrevbärarnabetyder för människors trygghet. Jag vill dock ställaen fråga till kommunikationsministern: tjäna 383 milj.kr. vilket motsvarar 142 000kr. på varje lantbrevbärarlinje. Trorkommunikationsministern på denna kalkyl?Anf. 41 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan inte ge ett exakt svar på densenaste mycket konkreta frågan. Jag vet att detsticker litet grann i ögonen att posten gjorde enbetydande vinst . Det berodde på endel från postens synpunkt lyckliga omständighetermen från samhällets synpunkt olyckligaomständigheter, nämligen högt ränteläge ochbankstrejk. Detta gav posten väsentligt ökadetillfälliga intäkter. Posten måste, som jag sade i etttidigare svar, se om sitt hus i denkonkurrenssituation som posten befinner sig i.Jag har upplevt att posten har en hög ambition närdet gäller att tillgodose servicekravet. Men två avmänniskornas servicebehov kolliderar medvarandra: dels att få en tidig morgontidning, dels attfå den vanliga brevbäringen . sökerposten genom den tidiga morgonturen på någralantbrevbärarlinjer pröva en annan variantkompletterad med en servicetur . För vissa konsumenter kan detta varabättre än dagens lantbrevbäringstider mitt pådagen.Jag tycker att man ändå med en viss frimodighetskall se på postens försök att hitta nya former.Sedan får man väl utvärdera det hela och inte ta förgivet att nyordningen, oavsett hur försöket går,skall genomdrivas i stor skala.Anf. 42 ():Herr talman! Jag anser inte mig själv såsom enbakåtsträvare eller nytänkare. Men om försöketmynnar ut i någonting bra, kan jag tänka mig enfortsättning. Nattbrevbäringen kan bara innebäraförsämrad service och en utarmning av glesbygden.Postens huvuduppgift måste väl vara att dela ut postoch inte tidningar.Jag tror absolut inte på postens beräkningarbeträffande vinsterna. Jag tror inte att man har tagitmed t.ex. den ökade körtiden . Hos oss --och det gör de väl i hela -- fårlantbrevbärarna köra på de sämsta vägarna. Sedanhar plogbilen eller sandbilen inte varit ute viddenna tid. Man har inte skottat. Nog får man räknamed en mycket drygare körtid.Anf. 43 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag inser de problem som SigridBolkéus redovisar. Men det gäller en begränsadförsökstid. Det är bara genom att pröva dennamodell liksom vissa andra modeller som posten äröppen för att pröva som man verkligen kan bedömaalla de effekter som vi tror oss kunna förutse ochbefara. Jag tycker att vi bör se positivt -- och dethåller nog med om -- på dettabegränsade försök och sedan vara kritiska i vårgranskning av det. Man får inte släppa frammodellen i stor skala, om den inte visar sig ha depositiva effekter som man eftersträvar.Anf. 44 ():Herr talman! Jag kan inte se positivt på dettaförslag. Jag hoppas verkligen att försöket aldrig blirav.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:495 om skolverketsminoritets- och invandrarenhetAnf. 45 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvilka uppgifter minoritets- och invandrarenheteninom nya skall ansvara för.Enligt beslut med anledning avpropositionen om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18, UbU4, rskr. 76) skall de uppgifter somfram till ligger på enheten förminoritets- och invandrarundervisning inomstatens () därefterfullgöras av . Resurserna härför överförstill skolverket.Situationen beträffande organisationen avskolverket är denna. Regeringen beslut den 14februari 1991 att skall bestå av en centraldel och en fältorganisation uppdelad i åtta regioner.Inom den centrala delen skall det finnas treavdelningar, en för utvärdering, en förskolutveckling och en för basinformation.Därutöver får finnas andra arbetsenheter enligtskolverksutredningens bestämmande.Avsikten är att fasta organisation skallvara relativt liten och att uppgifterna i ökadutsträckning skall fullgöras med hjälp avtidsbegränsade förordnanden. En sådanorganisation skall lättare kunna tillföra verket nykompetens med aktuella erfarenheter frånutbildningsväsendet.Skolverksutredningen har till uppgift att utformaorganisationen efter de riktlinjer som riksdagenoch regeringen angett. Något krav på att en särskildenhet för minoritets- och invandrarundervisningskall finnas inom finns inte. Deuppgifter som denna enhet fullgör kan därförkomma att utföras inom olika delar av den nyaorganisationen och med anlitande också avprojektanställd personal.Jag utgår från att utredningen skapar rationella ocheffektiva lösningar i organisationsfrågorna, därerfarenheter och kompetens från nuvarandeorganisation kan tas till vara.Anf. 46 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det gör migförskräckt. Det är att ta de arbetsuppgifter somminoritets- och invandrarenheten på SIL harmed en klackspark. De har en målgrupp med120 000 barn i grund- och gymnasieskolan som harrätt till hemspråksundervisning, de har 80 000 barnsom behöver stöd i svenska som andra språk och imålgruppen finns även 75 000 personer som läserinom vuxenutbildningen.De förtecknar läromedel på de 80 olika språk somdet finns ungdomar i som ärberättigade till hemspråksundervisning i, deimporterar alltså läromedel i den mån det finnssådana som går att använda. Ofta går de inte attanvända. Det är t.ex. inte speciellt aktuellt ellerintressant att försöka finna kurdiska läromedel iTurkiet eller . Då får man utveckla läromedelpå kurdiska själv. Man informerar, ger råd ochproducerar. Man har dessutom ett stortlexikonprojekt. Där har man nu gett ut elvalexikon, om jag inte minns fel, och sex är underarbete. Det gäller sådana språk som tigrenska ocharmeniska osv. Allt detta gör denna organisationmed åtta tjänster. De har även haft några fåprojektanställda.Detta kräver en oerhörd kulturkunskap i vidmening, ett kunnande i språk och ett kontaktnätutöver världen. Jag är oroad över att man sålättsinnigt river sönder detta som så mödosamt harbyggts upp inom MINV-enheten. Det är lätt att rivaned, men oerhört svårt att bygga upp igen den inser att man behöver det.Min fråga till är: Vilka uppgifter avalla dessa, dvs. förteckna, importera, informera,råda och producera är det som man inte skall göra?Det går nämligen inte att fortsätta med allt dettamed tre personer. Något måste strykas. Det går inteatt göra allt detta med projektanställd personalspridd över landet.Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill bara understryka att detfaktiskt är så att vi har en skolverksutredning somarbetar med de här frågorna. Det är inte jag somskall göra dessa avvägningar, även om det kanskevore frestande att förfara på det sättet. Det ärnaturligtvis viktiga frågor som det pekas på, men vifår hålla på den ordning som gäller, ochutredningen arbetar. Den består i sin tur av påområdet mycket väl insatta personer. De kannaturligtvis värdera och bedöma de saker somMargitta pekar på. Jag har fullt förtroendeför den grupp människor som arbetar med fråganoch avser helt naturligt inte att ingripa i derasarbete.Jag har dock under hand inhämtat att enområdesansvarig för utveckling av minoritets ochinvandrarundervisningen kommer att finnas. Detkommer att finnas fyra projektledartjänster somkräver god kunskap inom minoritets ochinvandrarundervisningen. Det kommer även attfinnas en områdesansvarig förläromedelsutvecklingen på det här området.Det är viktigt att dessa frågor inte isoleras frånandra utvecklingsfrågor inom skolväsendet.Margitta pekade på att detta var enverksamhet av betydande omfattning. Det är klartatt dessa barn, ungdomar och vuxna är ju ocksåföremål för skolans aktiviteter i andrasammanhang. Det är den typen av integrering somverkets utredning nu försöker att åstadkomma. Jagtror att de skall få arbeta med detta utan att jag,från talarstol, pekar på exakt hur deskall lösa frågan.Anf. 48 ():Herr talman! Bara det faktum att vi här för dennadiskussion tror jag kommer att bidra till att det blirlösningar som harmonierar med den vikt som jaghör att statsrådet nu lägger i dessa frågor.Redan när ansvarspropositionen presenteradesprotesterade mot den beskrivning avden här enhetens arbetsuppgifter som gjordes där.Vi påpekade redan där att enheten är betydligt meromfattande än vad som framgår av propositionen.Jag fick då den uppfattningen att det var meningenatt den här enheten skulle hållas samman och attdet även i fortsättningen skulle finnas en sådan härsammanhållen enhet inom den enhet på det nyaskolverket som heter skolutveckling. Har jagmissuppfattat detta? Det var min första fråga.När det gäller rationella och effektiva lösningar iorganisationsfrågan ställer jag . Jagifrågasätter däremot om man från utredningenssida har försökt att ta till vara den erfarenhet ochden kompetens som finns i nuvarande MINV för attskapa dessa rationella lösningar.Anf. 49 Statsrådet ():Herr talman! Det är bra om görden bedömningen att vårt samtal här leder fram tillatt dessa frågor uppmärksammas. Det har jagingenting emot. Det är viktiga frågor.Det är så att den organisation somregeringen har lagt fast för det nya skolverketinrymmer tre avdelningar. Utöverutvecklingsavdelningen finns det även enutvärderingsavdelning och eninformationsavdelning. Båda dessa avdelningar ärsjälvfallet också viktiga för att den här gruppenbarn och ungdomar där skall kunna återfinna sinkoppling. Det är möjligt att det finns andraorganisatoriska lösningar än att föra över gruppensamlad till det nya . Men det är som sagtvar inte min sak att värdera det, utan jag nöjer migmed att konstatera att vi båda tycks vara överensom att det här är viktiga saker och att vårt samtalytterligare har understrukit att det här är någontingsom vi båda kommer att följa med stort intresse ifortsättningen.Anf. 50 ():Herr talman! De sista orden kan jag till 100 %instämma i.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:499 ommomsbefrielsen på kulturområdetAnf. 51 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder så att denskattemässiga behandlingen av besök i statligtförvaltade kulturminnen, som i sig är museala,jämställs med besök på statliga museer. Frågan harställts mot bakgrund av ett ställningstagande somgjorts av en skattemyndighet i ett enskilt ärende.Vad gäller tillämpningen av lagen ommervärdeskatt och skattemyndighetensställningstagande i enskilda fall ankommer det sombekant inte på regeringen att göra någrabedömningar. Den som är missnöjd med ett sådantbeslut får överklaga det för prövning hosvederbörande besvärsmyndighet.Det undantag från skatteplikt som avser gäller museiverksamhet i form avutställning för allmänheten och tillhandahållandeav föremål för utställning. Att utvidga undantagettill att också omfatta visningar av byggnader ochandra miljöer av kulturminneskaraktär skulle enligtmin mening föra för långt. En sådan ordning skullemedföra betydande gränsdragningsproblemgentemot annan skattepliktig visnings- ochguideverksamhet.Anf. 52 ():Herr talman! Jag hade faktiskt hoppats attstatsrådet inte skulle läsa upp den sista delen avsvaret eftersom det här inte är fråga om vilkabyggnader som helst. Jag lade märke till attstatsrådet inte citerade vilka byggnader jag avsåg.Det var , ochBjälboättens palats som jag hade som exempel. Jagär mycket förvånad över att dessa byggnader inte äratt betrakta på samma sätt som de övriga statligaoch kommunala museum som vi har.När vi behandlade frågan i kulturutskottet närbeslutet om skattereformen togs hade ju regeringenredan i propositionen föreslagit attmuseiverksamhet skulle undantas från skatteplikt.Då är naturligtvis frågan vad man anser varamuseiverksamhet. Jag är övertygad om att ingenenda av oss i kulturutskottet kunde drömma om attinte skulle betraktas som museum.Där finns ju flera salar uppmöblerade, och man harutställningsverksamhet -- ett parstycken, precis som man har på ochGripsholms slott. Jag trodde faktiskt att det var entidningsanka när jag läste detta om att Vadstenaslott inte betraktades som museum. Jag måsteåterigen ställa frågan till statsrådet om intestatsrådet håller med mig om att detta inte är vilkaenkla kulturbyggnader som helst. ärfrån och byggnadsminnesförklarades1935. Är inte statsrådet beredd att vidta åtgärder såatt länsskattemyndigheten klarare förstårriksdagens intentioner i det här fallet?Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Den reform som har beslutats ochgenomförts på skatteområdet är ju en reform somtvå partier står bakom, nämligen ochsocialdemokraterna, dvs. partioch mitt parti. Hur sedan de lagregler som gällertolkas är -- och jag hänvisar på nytt till det svar jagredan har lämnat -- inte regeringens sak attbedöma. Det ankommer på de olikamyndigheterna.I det här fallet är det länsskattemyndigheten i ettlän, , som har fattat ett beslut. Jagtänker inte betygsätta det beslutet. Jag konstaterarbara att de har efter bästa förmåga tolkat gällandeskattelagar. Är man missnöjd med det beslutet skallman vända sig till nästa instans. I det här fallet ärdet länsrätten. Det återstår i så fall att se om de haren annan tolkning av lagen.Jag är övertygad om att och deövriga byggnader som nämns har stort musealtvärde, och det är inte något unikt förVadstenaområdet. Liknande minnesbyggnader harvi runt om i landet. Problemet när man görundantag från den generellamervärdeskatteplikten -- det har vi gjort och varitöverens om att göra i vissa fall -- blir att detuppkommer gränsdragningsproblem. Detta kannog ses som ett gränsdragningsfall. Man kan alltidyrka på att gränsen skall flyttas en smula för attskattefriheten skall omfatta ytterligare någraområden. Då löser man i bästa fall det enskildaproblemet, men det uppkommer med storsannolikhet nya problem. Gränsdragningsproblemfår vi alltid så fort vi gör avsteg från den generellaskatteplikten.Anf. 54 ():Herr talman! När vi behandlade detta ikulturutskottet var det ingen diskussion om t.ex.Vadstena slott. Det var självklart att det och deövriga byggnaderna jag har tagit upp skulle ingåsom museiverksamhet. ökade däremotpå med ytterligare verksamheter som man ville haskattebefrielse för, t.ex. konserter ochcirkusföreställningar. Jag menar inte att man skallgöra något undantag här, utan det är frågan omtolkningen av intentioner. Har mantolkat detta utan, jag vågar nästan säga, attanvända sunt förnuft, måste man göra omtolkningen. Det var detta jag hade hoppats attstatsrådet skulle hjälpa till med genom att geriksskatteverket i uppgift att göra nya anvisningarså att man kan tolka det på samma sätt iÖstergötland som man gör när det gäller Kalmarslott och slott.Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Vi har de lagar som vi har bestämtoss för. I detta fall är det efter en överenskommelsemellan och socialdemokraterna. När detgäller tolkningen av lagarna ankommer det inte påregering och riksdag att göra dem, utan på demyndigheter som är avsedda för det ändamålet. Jagkommer inte heller att sätta något betygpå den tolkning som gjorts avlänsskattemyndigheten i . Anser manatt det är fel på de lagar som vi har stiftat kan manyrka på att de lagarna ändras. Tills vidare gällerdessa lagar, och då får vi acceptera attmyndigheterna efter bästa förmåga tolkar dem. Vihar en besvärsmöjlighet i det här landet som kanutnyttjas om man inte är nöjd med den tolkningsom har gjorts.Anf. 56 ():Herr talman! Det är synd att man skall behöva gåden vägen. Regeringen har alla möjligheter att tainitiativ i olika frågor. Vi får mängder med förslagoch propositioner från regeringen. I det här falletär det fråga om en misstolkning eftersom det överhuvud taget aldrig har diskuterats att dessabyggnader inte skulle betraktas sommuseiverksamhet. Jag vädjar därför till statsrådetatt ta ett initiativ i den här frågan för att riksdagensintentioner inte skall bli förspillda i det här fallet.Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag har förståelse för att LolaBjörkquist känner ett stort engagemang förkulturminnesmärken i Vadstenatrakten, och de ärsäkert av stort värde. Men jag vill även understrykaatt när vi fattar beslut om skattelagstiftningen kandet inte utformas utifrån det individuella fallet.Lagarna har en generell karaktär, och ändraslagarna får det med all säkerhet konsekvenser på enmängd andra områden, inte bara i det här enskildafallet i . När man överväger sådant måsteman mycket noga analysera vilka effekterna blir. Vihar liknande situationer på en rad andra platser ilandet.Som jag också påpekade i mitt inledande svar skullevi, om vi ändrade på lagen i det här avseendet,snabbt få en rad nya gränsdragningsproblemgentemot annan skattepliktig visnings- ochguideverksamhet. Det går inte att diskutera dettasom om det gällde ett enskilt fall, utan det handlarfaktiskt om generella förändringar avskattelagstiftningen.Anf. 58 ():Herr talman! Jag diskuterar inte det här som ettenskilt fall. Jag anser att om det är flera som hargjort den här tokiga tolkningen av vad riksdagenavsåg måste man verkligen ta ett initiativ. Om detär den enskilda länsskattemyndigheten som harmisstolkat intentionerna kan man ju överklaga frånVadstena kommun, men jag misstänker att mankanske har tolkat det här litet olika på olika håll.Då skulle det vara bra om regeringen såg till att detblev nya och bättre anvisningar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:154 till näringsutskottet1990/91:160 till arbetsmarknadsutskottet1990/91:166, 167 och 168 till skatteutskottet1990/91:170 till konstitutionsutskottet1990/91:171 till lagutskottetSkrivelserna1990/91:143 till lagutskottet1990/91:148 till konstitutionsutskottet12 § Förnyad bordläggningFördrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1990/91:KU22 och betänkande 1990/91:FiU16Skatteutskottets betänkanden /91:SkU17,SkU18, SkU20, SkU21 och betänkande 1990/91:JuU19Trafikutskottets betänkanden /91:TU21, TU22och betänkanden /91:NU25 ochNU28--NU3013 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:169 Ett nytt prövningsförfarande vidansökan om vapenfri tjänstMotionernamed anledning av prop. 1990/91:123Fornminnesbrott m.m.1990/91:Kr21 av ()1990/91:Kr22 av ()1990/91:Kr23 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:124 Privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft,m.m.1990/91:A33 av m.fl. (s)1990/91:A34 av m.fl. (v)1990/91:A35 av m.fl. (m, fp, c)1990/91:A36 av ()1990/91:A37 av och Kjell-ArneWelin (fp)1990/91:A38 av m.fl. (fp, m, c)1990/91:A39 av och ()med anledning av prop. 1990/91:127 Sverigestillträde till FNs narkotikabrottskonvention, m.m.1990/91:Ju36 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1990/91:133 Fortsattgiltighet av lagen (1982:315) omstyrelserepresentation för samhället i vissastiftelser, m.m.1990/91:N94 av Per m.fl. (m)1990/91:N95 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:134 Återbetalningav tillfälligt sparande m.m.1990/91:Fi34 av ()1990/91:Fi35 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:135 Ändrathuvudmannaskap för sjukreseadministrationenm.m.1990/91:Sf43 av m.fl. (m)1990/91:Sf44 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:139 Avgifter förkontrollen av teknisk sprid och alkoholhaltigapreparat:1990/91:So58 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1990/91:151 Meddelandeom kommande förslag till lagstiftning om särskildlöneskatt på pensionskostnader1990/91:Sk57 av m.fl. (m)med anledning av försl. 1990/91:18 Riksdagensförvaltningsstyrelses förslag om ytterligare medeltill anslaget A 8 byggnader påstatsbudgeten för /92:1990/91:K45 av och ()betänkanden1990/91:LU18 Anslag tillkronogodemyndigheterna, m.m.1990/91:LU19 Ändring i växtförädlarrättslagen1990/91:20 Ändring i lagen om internationelljärnvägstrafik1990/91:LU21 Äktenskaps- och arvrättsliga frågor1990/91:LU22 Konsumentpolitiska frågor m.m.1990/91:LU23 Vissa fastighetsrättsliga frågor1990/91:LU24 Atomansvarighetslagen m.m.Försvarsutskottets betänkande1990/91:FöU7 Vissa försvarsfrågorBostadsutskottets betänkande1990/91:BoU12 Vissa anslag tillbostadsförsörjningen14 §Kammaren åtskildes kl. 16.04.Förhandlingarna leddes av talmannen.