prot · GE0982 · 1991-03-20 00:00:00 — Jag tycker attdet är synd för sjöfarten och säkerheten när detgäller en så stor och betydelsefull hamn somStockholm. I det längre perspektivet kan manundra vad det kommer att innebära för fortsattaleder inte bara på vatten utan även på land, påvägar och järnvägar, om någon kommun får för sigatt man blir störd av att få en trafikled genomkommunen. Då lägger man in sitt veto och på såsätt kanske en bra trafik- eller järnvägslösning ellerlösning för sjöfartens del inte blir av.Vid sidan av protokollet skulle jag vilja säga att detkanske finns anledning att fundera litet på om detinte vore skäl att ändra på denna bestämmelse somnumera gäller.Det finns ju ytterligare många tjänster inomsjöfartsverkets område. Inom verkets område finnsnumera också att förvalta Gotlandstrafiken. Denfrågan kommer in i del avbudgetpropositionen. Gotlandstrafiken drivs pådet sättet att man har ett avtal med ett rederi; detär ett tioårigt avtal -- det är kvar. Det behövskoncession för att driva Gotlandstrafiken.Koncessionen medger ju inte bara trafikeringsrätt,den konstituerar också trafikeringsplikt. Ävenunder de dagar av året då trafiken är av mindreomfattning skall turlistor osv. hållas på en rimlignivå. Prissättningen skall också vara i paritet medvad vi i övrigt tillämpar i vårt land.Jag har konstaterat att Gotlandstrafiken fåranslaget höjt med närmare 20 milj. kr. Men delvisberoende på tidigare uttalanden i -- ochav nödvändiga skäl -- kommer trafiken att fåytterligare ett fartyg. Det skall i första handanvändas för transport av s.k. farliga laster, mendet skall även kunna sättas in under toppsäsong förpassagerartrafik. Detta har bidragit till att anslagethar behövt ökas. Men även priserna har fått höjas --och mycket kraftigt. Det är kanske en olyckligsituation som man har hamnat i.Vi har observerat detta från utskottets sida. Att dethar blivit moms på resor har bidragit till attprishöjningen blivit kraftig, men även andra skälhar bidragit. Den prishöjning som hargenomförts ligger i närheten av , och det ärmycket. skall ju ändå i viss månkonkurrera som semesterort med ,och andra ställen där det bl.a. finns skattefriförsäljning och där det är en helt annanprissättning.Vi har i utskottet inte velat gå in och röra i prislistor.Men efter kontakter medkommunikationsdepartementet kan jag här i dagsäga att jag har fått en ganska klar indikation på nu skall kunna presentera ett förslag sominnebär att man kommer att införa vissa rabatterför att minska de höga kostnaderna, framför allt förfamiljer och barn. Jag väntar mig att under denärmaste dagarna få mera exakt besked om vaddetta innebär. Barn som reser i sällskapmed föräldrar skulle exempelvis åka fritt. Detskulle även bli vissa rabatter på hytter och annat.Det är faktiskt nödvändigt att de här besluten omlägre priser kan presenteras så snart som möjligt.Folk planerar sina semestrar, man tittar iplånböckerna och på vad det kostar. Det behövsalltså en redogörelse för dessaprissänkningar, så att folk kanske blir mer benägnaatt välja för en semesterresa undersommaren.Det har väckts många andra motioner omGotlandstrafiken -- med mängder av krav, somegentligen går kors och tvärs. villförstatliga trafiken, vill privatiseraden. Några vill tillåta skattefri försäljning av ensorts varor, i en annan motion vill man medgeskattefri försäljning av annan sort. Man vill ha flerhamnar på fastlandet som skall trafikeras, man villha en annan modell för prissättning, och mycketannat.Detta var mycket svårt att sy ihop i utskottet, ochutskottet enades om att skicka över ärendet tillregeringen, som får göra en översyn av hur alladessa frågor skall kunna lösas. En del av förslagenär kanske kraftigt berättigade, andra kan mankanske se genom fingrarna med. Hur som helst fårregeringen titta på det här, och så får vi återkommaoch se vad det kan bli för resultat.I botten ligger ju ändå att det avtal som är tecknatmed gäller till. Detinnebär att det avtalet inte torde gå att säga upp.Men det går ju att göra andra ändringar i trafikensom kan medföra en förbättring för resenärernaoch kanske kan bidra till att priserna kan hållas påen mer acceptabel nivå än i dag.Viola nämnde också för sjöfartens delanslaget till handelsflottans kultur- och fritidsråd.De pengarna betalar sjöfarten själv för sinaanställda på så sätt att anslaget belastarsjöfartsavgifterna. Lägger man på sådana avgiftersom det här är fråga om och höjer dem -- och vigjorde det -- betyder det attsjöfartsavgifterna får höjas i viss mån. Vi lever i ettkonkurrenssamhälle; man skall konkurrera medjärnväg, lastbilar och sjöfart. Av den anledningenhar vi från majoritetens sida sagt nej till dennaytterligare höjning. Vi tror att det med rationelldrift och god eftertanke kan bli utrymme förlitteratur och kulturella aktiviteter för sjöfolketmed de anslag som finns i dag.Vänersjöfarten kom i kläm i samband medbesparingspropositionen . Vissa anslag somhar hjälpt till att hålla taxorna nere påVänertrafiken har minskat radikalt. Det innebär attom det inte sker någon ändring tillbaka igen, så fårpriserna höjas kraftigt. Det skulle kanske medföraatt man för en del gods väljer landtransport i ställetför sjötransport; det kan gälla oljor och andratyngre produkter. Vi tycker att det är bättre omsådana produkter även i fortsättningentransporteras på sjön.En utredningsman har tillsatts. Förremoderatledaren har fått uppdraget.Han skall arbeta snabbt och avlämna sitt förslagunder sensommaren. Därigenom blir det kanskemöjligt att ändra villkoren på ett för sjöfarten merfördelaktigt sätt . Det arbetas med ettförsöksanslag, och det blir eventuellt möjligt attanslaget -- så att säga under resansgång -- får överskridas. Vi har nöjt oss med dettaoch väntar på det resultat som utredningsmannenkan komma fram till.Herr talman! Sjöfartspolitik finns också med i dettabetänkande -- ett internationellt register, anslag tillsjöfarten för att hålla kostnaderna för sjöfart undersvensk flagg nere. Det finns också ett kapitel somheter Flagglagen.Ett svenskt internationellt fartygsregister är ettkrav som återkommer från de treborgerliga partierna. Det är något olika förpackat iresp. motioner, men i grund och botten går samtligaut på att man genom detta internationella registerbehåller svensk flagg men att man skall få tillståndatt anställa besättningar med avtal där villkorenligger långt under det som normalt tillämpas iSverige. Det är s.k. lågkostnadsbesättningar somman vill ha. Därmed menas att man vill ha folk frånFjärran Östern och andra håll, varvid tre manjobbar för en lön, osv. Det skulle alltså varanågonting som man ville ha för svensk sjöfart. Dethar för all del praktiserats av en rad länder, t.ex.Norge.Majoriteten i utskottet säger nej till den här formenav registrering och till införande av ett sådant härregister. Vi anser att det skulle innebära att man påsvenska fartyg skulle underlåta att tillämpa svenskalagregler på väsentliga områden, inte minst detarbetsrättsliga -- jag vill därvidlag upprepa vad somredan har sagts -- i en utsträckning som är oförenligmed svensk rättsuppfattning.Men vad gör vi då från svensk sida för att kunnamöta konkurrensen från dem som tillämpar den härformen av registrering och som då också kan halåga lönekostnader?Vi inrättade ett system sominnebär att redarna via en byråkratisk manöver iSverige -- men inte så krånglig i och för sig -- fårtillbaka den skatt som sjöfolket betalar. De fårockså, som har nämnts här, ett bidrag på 38 000 kr.för varje anställd. Detta gör att lönekostnadernahar kunnat minska . Besättningarna harkvar sina ursprungliga löner. De får sin ATP-poängoch sin sjukersättning -- alltsammans beräknat påen bruttolön. Lösningen har fungerat ganska bra.Det förekom kritik när den infördes. Det var somatt spotta i , sade en del -- det hjälpte inte alls.Men nog har det hjälpt, för den svenskahandelsflottan har inte minskat utanökat i omfattning. Vi har en störrehandelsflotta -- mer sjöfolk anställda -- än vi hadeför tre sedan.Med andra ord: Vi säger från socialdemokratiskthåll blankt nej till den form av registrering som hartillämpats i och som flera av de borgerligatalarna här har förespråkat, eller också nämnt i sinamotioner som vi har behandlat i det härsammanhanget.Herr talman! Det är många krav i motionerna. Vihar avstyrkt de flesta av dem. Vi brukar göra så.När det gäller bottnar och sidor på fartygen,lotsningsfrågor och annat, finns det ett sjöfartsverkmed en administration som hanterar dessa frågor.Jag vill ge verket det erkännandet. Jag tror attarbetet med regleringar, förordningar osv. harknopats ihop i på ett bra sätt, somtillfredsställer de krav som ställs för att sjöfartenskall löpa säkert och tryggt.Det finns några frågor som är nya för året ibetänkandet. Jag skall som hastigast gå igenomdem. Det gäller synpunkter på hamnarna i Sverigeoch hur de sköts.Det finns krav på att hamnarna i skallprivatiseras. Det finns också krav på att vissa reglerför hamnverksamheten i skall upphöra. Tillfolkpartiets representant vill jag säga att det tjänaringenting till för hamnens service att privatisera.Hamnen blir inte bättre eller sämre med hänsyn tillom det är en kommun eller en privatperson somäger den. På många håll har praktiserats att enkommun kanske har gått in som delägare i ett bolagsom har överlåtit hela hamnverksamheten på ettannat bolag, som sköter stuveri, underhåll av kajer,kraninköp och hela den service som behövs ihamnen. Det är en modell som har börjat tillämpasalltmer i . Det är ett steg för atthamnverksamheten skall bli ännu mera effektiv ochbättre konkurrensmässigt visavi landtransporterna.I folkpartimotionerna talas det om att det borde blimer konkurrens för hamnarna. Det finns ungefär50 handelshamnar i . De lever i storkonkurrens sinsemellan. Men här och var är dekommunala instanserna med och subventionerarhamnverksamheten med skattepengar och annat.Det finns en status i att ha en hamn. Vi har tidigaresagt i att om en kommun vill ha en hamn,och man vill lägga skattebetalarnas pengar på det,får de kommunala förtroendemännen stå för det.Vi skall inte stå här i och ge pekpinnaroch tala om att den hamnen skall bort och denandra skall vara kvar osv. Det får hamnägarnasjälva i landet avgöra, som i de flesta fall består avkommuner.Jag instämmer i att det är angeläget att bron överSödertälje kanal, som drabbats av ett handikappnär den rasade skallåterställas i det skick den var tidigare. De störrefartygen skall inte bromsas på grund av attbrohöjden sänks. Det skulle vara mycket olämpligtför sjöfarten att begränsa för visst tonnage attkomma in i . Frågan ligger för närvarandehos regeringen för avgörande. Jag tillhör dem somtycker att man bör kunna acceptera att det skallvara samma brohöjd även i fortsättningen för attkomma in i och ut ur Mälaren.Till sist ännu en, i och för sig inte så liten, detalj --den sista punkten i det långa betänkandet. Detgäller bostäder för sjöfolk i fartygen. Trots att dethar skett mycket på området , finnsdet fortfarande i färjor och i en del andra farkosteren boendemiljö för de anställda som är mindretillfredsställande.I en motion krävs att förordningen skall skärpas ochatt bostadsutrymmen i fartyg inte skall tillåtas varaunder däck så att det inte finns en ventil för dagsljusatt komma in i hytten. Frågan bearbetas och utreds.Nya regler håller på att utarbetas av sjöfartsverket.Jag utgår från att synpunkterna som har kommitfram från sjöfolk och andra om boendemiljön skallvinna gehör. Nya bestämmelser skall bli tillämpligaså att man slipper den osunda miljö som en delsjömän måste vistas i.Jag yrkar bifall till trafikutskottets hemställan påalla punkter.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag fick det distinkta intrycket attBirger Rosqvist är nöjd med sitt betänkande och atthan är nöjd med sitt beslut när det gällerfritidsbåtsregistret. På en punkt måste jag säga attdet är bra att det finns kvar. Det har faktiskt funnitsönskemål åt andra hållet.Vi har väsentligen två förslag, dels att stora båtarskall kontrolleras mer, dels att små båtaravregistreras. Vi hade satt upp den exakta gränsen7 meter och . Men det är inte det som är detviktigaste. Det viktigaste är principerna.Jag fick också svar angående Rödkobbsleden. Menordet ''avlastas'' är inte helt klart. Det hade varit enannan diskussion om det hade gällt att en led bytsut mot en annan, dvs. den gamla leden lämnas dåför naturen att återhämta sig. Avlastningen betydernu att en ny led öppnas. blir nogbåda lederna väl trafikerade. Det är så det går tillnär man gradvis utnyttjar mer och mer avskärgården. Till att börja med kallas det föravlastning. Avlastning är ett knepigt ord isammanhanget.Birger Rosqvist nämnde en del om stödet tillsjöfarten. Det har inte uppräknats enligt index. Detfinns en del diffusa löften i betänkandet. Men detär inte klart för mig vad som skall ske. Jag vet inteom vet mer om det som kallas förregeringens avsikt angående systemets särskildasjöarbetsinkomstavdrag. Ja, fru talman, det stårsjöarbetsinkomstavdrag. Det är ett långt ord, somskall ha något med skatter att göra. Som ledamotav skatteutskottet har jag ännu inte hört något ominnebörden av det ordet. Vet vaddet gäller? Det är det som är grunden till detavstyrkande vilket vi har reserverat oss mot.Anf. 72 TOM () replik:Fru talman! Jag vill säga något helt kort till BirgerRosqvist om det internationella registret.Problemet är att svenska lagar inte gäller för störredelen av den svenska handelsflottan. Den seglar inte under svensk flagg. Under Singapore- ochCypernflagg gäller inga svenska lagar. Idén är att fåhem dessa båtar. Det är inte fråga om att de skallexporteras. Det är alltså fråga om att få hem densvenska handelsflottan under svensk flagg.Det låter så dramatiskt med lågkostnadsbesättning.Jag tycker att det finns anledning att poängtera attden besättning som rekryteras från Fjärran Östernofta i sina hemländer lever på en mycket högstandard, ofta mycket högre än andra yrkesgruppersom vi är vana att betrakta som höginkomsttagare,som läkare, akademiker osv. Det är faktiskt ingadåliga arbeten som erbjuds dem. De betalar inteheller svenska skatter. Det är det som vrider heladet svenska näringslivet snett, dvs. att vi betalar tvåtredjedelar av allt i skatt, stöd och bidrag. Dennaeviga karusell tar aldrig slut utan ärsjälvgenererande.Birger Rosqvist skall ha ett tack för sina vänliga ordom kanalbro. Jag finner det inte heltuteslutet att har det litet lättare attövertyga regeringen än vad jag har i den frågan.Anf. 73 () replik:Fru talman! Det var en ganska långmäld ton iBirger Rosqvists anförande, och jag skall inte gå isvaromål på särskilt många punkter. Det är bara ettpar saker som jag ytterligare vill peka på.Först handlar det om och detminskade anslaget till kanalverket. Jag uppskattarBirger Rosqvists uttalande där han framhållerbetydelsen av att kanaltrafiken kan fortsätta och attden kan vara konkurrenskraftig gentemot framförallt lastbilstrafiken. Men då måste det väl ändå,, vara rimligt att man utreder förstoch sedan tar ställning till eventuella anslag och integör som man gör , först minskar anslaget ochsedan säger att man skall utreda. Jag tycker att denlinje som har i den här reservationen är denriktiga, och det borde naturligtvis vara den somskall gälla.När det gäller den internationellakonkurrenskraften hänvisar , och jagbeskrev det i mitt inledningsanförande, till vad somär på gång inom i övrigt, inom EG. Jag villfråga om han allvarligt tror attSverige kan stå utanför om det blir en gemensameuropeisk lösning på registerfrågan. Om resten avEuropa har en lösning, kan vi då ändå ha ensärlösning för ? Det är min övertygelse attdet kan vi inte. Det vore intressant att få höra vadBirger Rosqvist har för uppfattning på den härpunkten.När det gäller sjöfartsstödet medverkar ju centerntillsammans med socialdemokraterna i utskottet tillatt införa detta. Jag håller med om att det är positivtoch att det är ett bra system. Det har lett till att vihar fått fler fartyg inflaggade till . Men omsjöfartsstödet skall vara verkningsfullt krävs det attdet inte urholkas kontinuerligt. Det som varvärt . skulle vara värt . omdet bara värdesäkrades. Om vi låter detta gå årefter år utan att göra någon form av värdesäkringhar det snart inte särskilt stor betydelse, och det ärdärför som sedan det här stödetinfördes har krävt att det måste värdesäkras. Detmåste ha en positiv betydelse även fortsättningsvis.Det var vi överens om när det infördes, och det hardet också fått. Det skulle vara intressant att få enliten kommentar även på den punkten från BirgerRosqvist.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag tycker att debatten när det gällersjöfarten blir alltmer lågmäld. Jag har förståelse fördetta. Jag och de flesta andra som deltar i den härdebatten har suttit här i kammaren och aktivtdeltagit i olika debatter under snart sju timmar.Jag vill börja min första replik till att ge en eloge till ordföranden för att han tarupp det här med . Vi som bor här iMälardalsområdet upplever det som ett stort hotmot en fri sjöfart i . Man kan bara tänka sigvad det kan innebära för sådana hamnar somVästerås och och för hela näringslivet iMälardalsområdet, icke minst för ochBergslagen. Därför vill jag uppmanatrafikutskottets ordförande, med den välvilja ochfina inställning som han har visat i den här frågan,att tala med kommunikationsministern. Vi skullevara djupt tacksamma om ordföranden lyckadesmed att sprida ljus i den här frågan.När det gäller flagglagen innebär den en hel delnackdelar. Det vet vi . Det vet säkertBirger Rosqvist också. Den begränsarhandlingsfriheten för sjöfartens näring på ettganska omfattande sätt.Hur skall vi handla när det gäller ett internationelltsjöfartsregister? Hur skall vi i göra på dethär området den dagen vi går in i EG? Hur skall viumgås med våra nordiska grannländer som har ettinternationellt register? Vi kan helt enkelt inte förevig tid stå emot den här utvecklingen. Vi måstetala i klara termer oavsett om det bär emot förBirger Rosqvist.När det gäller hamnarnas framtid tror jag att detskulle gagna icke minst svensk sjöfart att utreda ochtitta litet närmare på vilka problem som finns på dethär området.Anf. 75 () replik:Fru talman! ställde en fråga ommin inställning till ett Europaregister för svenskafartyg. Vi socialdemokrater har klart uttalat vad vitycker om de internationella registren som defungerar . Om vi kommer i den situationen attdet blir någon form av gemensamt register i Europavet vi inte alls hur det kommer att se ut ochvad det kommer att innebära. Det är för tidigt att ta ställning till ett sådant. Jag tror inte att vårinställning till de internationella register som finnsi dag kommer att ändras eller så långt mankan överblicka. Vi kan självfallet inte gå våra egnavägar i ett där alla andra arbetartillsammans, men vår ambition bör våra att hållasvenska arbetsplatser på ett sådant sätt att svenskalagar, svenska löner och svenska avtal skallprioriteras. Det borde vara en utgångspunkt i deförhandlingar som kan väntas.Flagglagarna och de andra frågorna har vidiskuterat tidigare, och jag vet att vivet olika uppfattning om dem. Jag tror inte dettjänar så mycket till att vi fortsätter den debatten.Jag vill dock kort säga att vi har ändå några passusari vår sjöfartspolitik i om att vi skall ha ensvensk handelsflotta av rimlig omfattning. Det är viöverens om. Flagglagen hjälper till att kontrollerahur båtar säljs och hur de passerar in och ut i detsvenska fartygsregistret. Av den anledningen har viansett att fartygslagen skulle permanentas, och denpermanentades också . Den ären spärr för att handelsfartygen inte helt plötsligtskall säljas ut. Den tillämpas också i normalfallet pådet sättet att om en redare vill sälja ett fartyg ellerföra ut det brukar den frågan kunna lösas. Jag harinte upplevt att den här nya lagen sompermanentades vållat några storaproblem för rederinäringen.Anf. 76 ():Fru talman! Jag vill gärna börja med att ta uppnågra upp några allmänna synpunkter på Gotland.Vi talar ofta om problemen kring trafiken ochglömmer att det också finns en positiv utvecklingför . Man har t.ex. under de senaste årenhaft en god befolkningsutveckling, en hög andelsysselsatta, en betydande nyetablering av företagoch ett successivt ökat antal studerande ihögskoleutbildning.Samtidigt med denna positiva bild finnsemellertid en stor ovisshet om hur den framtidautvecklingen kommer att gestalta sig. beslutet om en ny regionalpolitik för 1990-talet, där placerats utanför de områdensom ges regionalpolitiskt företagsstöd. Folkpartietliberalerna motsatte sig detta belsut och anser attGotland fortfarande bör tillhöra stödområdet.Ovissheten gäller också sockerodlingen och övrigtjordbruk.Även inom turistnäringen, som är en av Gotlandsviktigaste, finns det frågetecken. I en nedåtgåendekonjunktur är turistintäkterna mer osäkra, och detredovisades vissa negativa siffror redan under 1990.Dett kan givetvis komma att påverkaresandefrekvensen, men med fler hamnar och merdifferientierad prissättning kan en nedgångsäkerligen motverkas. Jag har därför föreslagit atttransportstödet koncentreras till färjetrafiken ochatt det höjs med 10 milj.kr.För att nu gå över till betänkandets direkta förslaghar man på klassiskt svenskt vis dämpat debattenom Gotlandstrafiken genom att utskottetenhälligt föreslagit att en översyn, dvs. enutredning, kommer till stånd. Eftersom jag är en avmotionärerna för en sådan utredning är jagnaturligtvis inte missbelåten med utskottets beslut.Debatten dämpas ytterligare av att ordföranden iår, liksom , tar de repliker som eventuelltfinns mot oss som har inlägg i Gotlandsfrågan först.Vi kommer ju litet grand som jästen efter brödet ini ugnen. har vi dock inte några yrkanden frånfolkpartiet liberalerna. Vi har ingen reservation häri år, och därför gör det ju mindre.Den utredning som utskottet har enats omvälkomnas, men jag är tveksam till vissa av deargument som har framförts i olika sammanhang,dock inte i betänkandet. ''Skattefri försäljning kanvara lösningen för att hålla priserna nere påGotlandsfärjorna'', har utskottets ordförandeuttalat. Det kan ligga något i detta, men den storafrågan är om en sådan försäljning ger de intäktersom förväntas och därmed möjlighet att sänkapriserna. Tanken har nämligen förts fram attutesluta alkohol från den skattefria försäljningen,något som jag välkomnar. Detta vore särskiltlämpligt med tanke på de många värnpliktiga somreser till och från . Dessa och andraväsentliga frågor för Gotlandstrafikens framtidskall en utredning alltså nu se över.Tyvärr kan inte detta hjälpa sommarens trafik. Imotion T636 har jag föreslagit att anslaget tilltrafiken skall höjas med 10 milj.kr., som jag nyssnämnde. Jag beklagar att utskottet inte kunde gåmed på detta förslag.Ökningen var främst avsedd att användas för attfrämja trafiken , t.ex. genomytterligare familjerabatter. En annan möjlighetvore att sätta in den tredje färjan, som finns hosrederiet, på linjen --. Denna färja äregentligen en fraktfärja, men kan ta bilar ochpassagerare. Eftersom den inte har hytter skulleden passa utmärkt för att ombesörjaveckoslutstrafik på den korta rutten --till turistvänliga priser. Detta skulle ske inomkoncessionens ram.Fru talman! Vi här i skall egentligen intelägga oss i Gotlandslinjens marknadsföring, mensom departementschefen själv framhållit ställer enminskad trafik ökade krav på statsbidrag. Det voredärför välkommet om de överläggningar som enligtstatsrådet förs med koncessionshavaren ledde framtill några konstruktiva förslag. Ordföranden har juockså här antytt att någonting är på väg. Ett sådantförslag är att utnyttja just den kortaste vägen tillGotland från det stora sydsvenskaupptagningsrådet ----, nämligen den från Västervik.Turistnäringen är, som nämnts, en av Gotlandsviktigaste, liksom den är för . En turisttrafikutanför koncessionen mellan de både öarna underden intensiva högsäsongen är inget hot mot denreguljära färjetrafiken, utan kan i stället bidra tillökade turistintäkter.