prot · GE09120 · 1991-05-28 00:00:00 — Islutändan kan de ändå räkna med ettuppehållstillstånd därför att, som , barn inte skall behöva lida därför attföräldrarna har ljugit.Man kan tycka vad man vill om just den härfamiljen och andra, och man kan tycka hur mycketsom helst om just dessa barn eller andra barn, menvi måste inse att beslut i det här fallet om fortsattuppehållstillstånd skulle bilda praxis att tillämpas ialla andra liknande ärenden. Då skulle vi få enorimlig situation.Anf. 237 ():Herr talman! Det är en oerhörd cynism somstatsrådet visar upp. Jag vägrar att acceptera elleratt tro att några föräldrar med berått mod skulleutsätta sin familj för det lidande som den härfamiljen har fått utstå genom den långa ovissaväntetiden och genom att hålla sig gömd. Det ärsjälvklart att detta inte kommer att skapa en sådanpraxis att ett antal familjer kommer att göra påsamma sätt med berått mod.Den här familjen har av olyckliga omständigheterhamnat i denna situation. Det är vår uppgift attförsöka rätta till missförhålladena. Efterdiskussionerna i detta och flera andra ärenden trorjag att det för alla parter står fullständigt klart attuppgivandet av falska uppgifter om identiteten ärnågonting som vi inte accepterar. I den frågan är vifullkomligt överens, statsrådet och jag. Man skallinte acceptera att människor inte lämnar deuppgifter som är nödvändiga. Men man måsteockså förstå att det kan vara oerhörda problem somgör att människor hamnar i den här situationen.Anf. 238 ():Herr talman! Jag är helt ense med statsrådet om inte skall lämna oriktiga uppgifter. Mengenom olyckliga omständigheter kan tidsutdräktenbli sådan att vistelsen blir så långvarig att det ärfullständigt omänskligt att slänga ut en familj medfyra barn.Vad gäller om man skall ha en barnpraxis eller inte,måste man ställa sig frågan: Skall vi ha enbarnpraxis för myndigheternas skull eller förbarnens? Här är det barnen som blir utsatta när deolika omständigheterna har medfört att familjenhar vistats här . Här finns i allrahögsta grad de synnerliga skäl av humanitär art somkan motivera ett annat ställningstagandebeträffande den här familjen.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1990/91:651 om kristnaasylsökande från islamiska länderAnf. 239 Statsrådet ():Herr talman! Mot bakgrund av dels ett enskiltärende, dels de hot som stundom vilar över kristnafrån islamska länder, har frågat migvarför hänsyn inte tas till lagstiftning och traditioni de asylsökandes hemländer vid bedömningen avasylärenden.Görel har i sin fråga hänvisat till ettavvisningsärende, där beslut har fattats avinvandrarverket. Som känner till kanjag aldrig uttala mig om omständigheterna i ettenskilt fall.Såväl invandrarverket som regeringen tarnaturligtvis hänsyn till lagstiftning och traditioner ide asylsökandes hemländer vid sin bedömning.Det innebär att ingen avvisas till länder där deriskerar att utsättas för tortyr och förföljelse. Beslutom avvisning av personer som tillhör religiösagrupper -- liksom av andra asylsökande -- skerendast i de fall där utredningen i de enskilda fallenvisar att det inte finns risk för förföljelse.Anf. 240 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. För inte sålänge sedan ställde jag en fråga om ett liknandeärende. är det fråga om ett antal ärenden. Jaghar alltså inte utgått från ett enskilt fall, utan det rörsig om flera stycken som förföljs för sin kristna tro,om de skickas tillbaka igen för att de inte får stannakvar i Sverige.Herr talman! Jag har stor förståelse förinvandrarverkets dilemma att skilja de genuinaflyktingfallen från dem som har syftet att viaflyktingstatus uppnå ekonomisk trygghet. Jag harockså stor förståelse för invandrarministernsganska svåra situation när det gäller många av defrågor som kommer upp i riksdagen.Här är det faktiskt fråga om en princip, om de somförföljs för sin kristna tro i länder där trycket motde kristna har ökat. I samtliga av dessa fall är detfråga om . Som jag ser det finns det starkabevis för att dessa människor kommer att råkaoerhört illa ut, om de skickas tillbaka till Egypten.Jag skall berätta litet grand om några av dessaärenden.Ett av ärendena handlar om en familj som har varithär . Familjens yngsta barn är fött i Sverige.Man har konverterat från islam till en form avkristendom. Traditionen i är bjuder att omfamiljen kommer tillbaka, kommer barnen att tasifrån familjen och pappan kommer att dödas, intepå grund av lag utan på grund av dentradition som man har vid byte av religiös tro.Jag vill fråga ministern om man på invandrarverketär beredd att gå igenom dessa fall ytterligare, förjag tror att situationen har förändrats.Anf. 241 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. handlägger man dessa ärendensjälvständigt. När de ärenden som har överklagatskommer till mig, går vi på departementet igenomdem mycket nogrant.Anf. 242 ()Herr talman! Jag förutsätter att man även påinvandrarverket försöker ta reda på deförändringar som sker i de länder som det kommerflyktingar ifrån.En del överklagningsärenden skulle inte behövakomma upp till statsrådet , om man varmedveten om förändringarna och tillämpade lagenpå ett annat sätt. Lagen säger ju att de som förföljsför sin kristna tro eller för sin politiska övertygelsehar rätt att stanna i . Här finns mångavittnesmål, och jag kan överlämna de uppgifter somjag har till statsrådet om vad dessa människor råkarut för.Det är alltså fråga om en mängd ärenden somhandlar om människor som har konverterat frånislam till kristendom. Dessa människor blir väldigtutsatta, om de skickas tillbaka till sina hemländer.Det finns också bevis, som härrör sig från senaretid, för de otäckheter som har inträffat.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på frågorna 1990/91:609 och 617 omturistnäringen i inlandAnf. 243 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig om hanstolkning av hur länsanslagen kan disponeras ärfelaktig, och om jag i så fall är villig att vidtaåtgärder så att det blir möjligt att använda medelför turisttrafik på inlandsbanan.Bakgrunden till frågan är enligt attlänsstyrelserna i , ochJämtlands län är beredda att anslå medel förstödjande av turisttrafik på inlandsbanan.Vidare har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för fortsatt trafik påinlandsbanan under sommarens turistsäsong, så attturistnäringen i inland skall kunnautvecklas.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Genom beslut här i kammaren harriksdagen, efter förslag från ett enhälligtarbetsmarknadsutskott, uttalat att det kan finnasskäl att med befintliga regionalpolitiska medel biståprojektet -91 på . Detfår enligt ankomma på regeringen attpröva hur berörda länsstyrelser skall kunna lämnastöd till projektet.Länsstyrelserna har, som påpekar, storfrihet att använda länsanslagen förutvecklingsinsatser i länen. Vissa principiellariktlinjer har dock fastställts. Bl.a. får medlen inteersätta ordinarie statlig finansiering eller användassom reguljära driftsstöd. Dessa riktlinjer är enligtmin uppfattning självklara minimikrav, och jagavser därför inte föreslå regeringen att göra någragenerella förändringar vad avser användningen avlänsanslagen.Regeringen har , med stöd avriksdagens beslut med anledning av prop.1989/90:76 om regionalpolitiken, beslutat tillföralänsstyrelserna i , ochJämtlands län sammanlagt 180 milj.kr. Medlenavser särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder i stödområde 1.Länsstyrelserna i de tre länen har på regeringensuppdrag utarbetat ett program för användningen avmedlen. I programmet har länsstyrelserna tagit uppturismen som ett område där insatser bör göras.Det projekt om sommartrafik på somnu har aktualiserats finns inte upptaget iprogrammet.Mot bakgrund av det beslut som fattadetidigare kommer jag att föreslå regeringen attmedge att länsstyrelserna i ,och får lämna stöd tillprojektet -91 på fråndet nämnda anslaget för regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder. Det förutsätter dock att deberörda länsstyrelserna är överens om att prioriteradetta projekt inom befintlig medelsram.Jag kommer också att föreslå regeringen att, medundantag från gällande riktlinjer, medge attlänsstyrelsen i får lämna stöd tillsamma projekt från länsanslaget. Även i detta fallförutsätter det att prioriterarprojektet inom ramen för de medel som dendisponerar.Anf. 244 ():Herr talman! Jag vill tacka industriministern försvaret, som faktiskt innebär att det blir möjligt attförverkliga projektet -91 påinlandsbanan.Det finns trots allt ett litet problem, och det ärtidsaspekten. -- och dit är det inte sålångt -- skall trafiken vara i gång. Somindustriministern säger i svaret ankommer det pålänsstyrelserna att hinna med att handlägga dessaärenden. Jag vill då fråga industriministern om detändå inte vore lämpligt att använda en del av de hosregeringen förvaltade regionalpolitiska medlen,som är avsedda bl.a. för infrastruktursatsningar iinlandet. Jag tänker bl.a. på demarknadsföringsinsatser som behövs.Anf. 245 ():Herr talman! Artigheten bjuder ju att man tackarstatsrådet för svaret på den fråga som man harställt. Genom att industriministern svarar ett parveckor efter det att jag ställde frågan, hade han enlätt uppgift. Industriministern kan hänvisa tillbeslutet med anledning avarbetsmarknadsutskottets skrivning.Egentligen borde industriministern tackacenterpartiet för att han kunde lämna sitt svar ,eftersom det var som iarbetsmarknadsutskottet tog initiativ till det beslutsom fattade i total enighet.Rune hänvisar i sitt svar till ett enhälligtarbetsmarknadsutskott, men han utelämnar förståsvem som var initiativtagare. Vi skall nu inte bråkaom det.Det är viktigt att trafiken kommer i gång och att allade som ser som en viktig trafikled närdet gäller att ta sig till inland också kanutnyttja i sommar.Det här beslutet har möjliggjort att de som driverturistanläggningar i denna region kan se positivt påframtiden.Jag tycker, liksom , att regeringen nusnabbt måste skrida till verket, så att vi inte förstfår en omgång via länsstyrelserna innan frågan skalldras ett varv till. Regeringen har pengar. Utnyttjaden möjligheten och se till att trafiken löper fr.o.m.den 10 juni, då den annars skulle läggas ned!Jag vill ställa en kompletterande fråga tillindustriministern. Trafiken på skallju köras . Är regeringen beredd -- omindustriministern heter efter den 15september -- att se till att trafiken på inlandsbanankommer att löpa också ? Detta är enviktig fråga som alla de som driverturistanläggningar i inland har anledningatt få svar på i dag.Anf. 246 Industriminister ():Herr talman! Regeringen kommer att handlasnabbt. kommer regeringen attfatta sitt beslut som ger länsstyrelserna möjlighetatt fatta beslut i denna fråga. Sedan måste ocksålänsstyrelserna handla snabbt. Att man nu inte harplanerat sammanträden för att klara denna frågafår inte förhindra att man tar itu med denomedelbart. Om FN kan kalla ihop säkerhetsrådetöver för att klara viktiga frågor, vore det välsjuttsingen om inte länsstyrelserna i skallkunna klara det. Därmed får vi också den prövningsom jag tycker är den riktiga i detta sammanhang.Länsstyrelserna skall pröva om detta är denviktigaste satsningen man kan göra på turismeneller om det finns andra satsningar som är viktigare,när man nu har dessa resurser till förfogande. Detär som skall göra den prövningen.Decentralisering har ju varit ett slagord fråncenterns sida. Vi har gjort det till verklighet genomatt delegera beslutsrätten till länsstyrelserna. Nuhar de chansen att visa att de kan använda den närdet krävs snabba ingrepp.Anf. 247 ():Herr talman! Industriministern har atttacka för denna snabbhet. Den beror nämligen påvårt initiativ. läns länsstyrelse, där jagför övrigt medverkade i ett sammanträde för någonvecka sedan, har redan tagit ett initiativ. Vi villeanvända pengarna. Också länsstyrelserna iVästerbottens län, i m.fl. har varitframme.Vad som är viktigt är vilka signaler somregeringen, och industriministern såsom ytterstansvarig för turistnäringen, är beredd att ge tillturistnäringen i inland till hösten.Kommer trafiken på bara att finnas isommar? Eller kan man med stöd av detta se att detnu går att få liv i bygderna och låta inlandsbananleva vidare? Ge ett besked , herrindustriminister!Anf. 248 ():Herr talman! Jag vill fråga industriministern omhan uppfattar riksdagsbeslutet av så, att detfinns någonting som hindrar regeringen att beslutaom bemyndigande av andra medel än länsanslageni detta sammanhang. Jag menar att regeringenfaktiskt kan anslå ytterligare medel till de berördalänen, enskilt eller samlat, till ett gemensamtprojekt typ sommartrafik på , om mantycker att det är viktigt.Anf. 249 Industriminister ():Herr talman! Länsstyrelserna har pengar för att dekan klara denna fråga, om de nu prioriterar den.Det skall länsstyrelserna ta ställning till. De harpengarna.Trafiken på har varitföremål för mycken diskussion här i . De besluten kommerregeringen naturligtvis att följa. hartagit ställning till anslagsfrågan. Man har iförhandlingarna kommit fram till att det inte ärmöjligt att driva mer reguljärt med demedlen. Om det blir en förändring kan intejag bedöma. Det är beslut som avgör omdet är möjligt att fortsätta driften på inlandsbanan.Anf. 250 ():Herr talman! Det är nästan på gränsen tillövergrepp, herr industriminister, att säga attlänsstyrelserna har pengar. Länsstyrelserna villeanvända sina pengar till detta ändamål. Men då fickde inte det. Då kom det signaler från regeringen attpengarna inte fick användas på detta sätt.När har fattat ett beslut kanindustriministern stå här och säga att det finnspengar. Men varför fick man inte använda dessapengar tidigare? Vi fick ett besked till : Länsanslagen får icke användas idetta sammanhang. Jag tycker faktiskt att man börkunna kräva någon rätlinjighet i denna fråga avregeringen.Anf. 251 Industriminister ():Herr talman! har väl inte sovitden , när har gettanvisningar om att dessa pengar kan användas?Regeringens tolkning, som jag har redovisat,är att länsanslagen inte kan användas för att gå indär statliga anslag redan finns eller för att täckadriftsunderskott. har öppnat vägenför det, och det är därför som det finns möjligheternu som inte fanns det tidigare.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Svar på fråga 1990/91:674 omsysselsättningen vid ABB LudvikaAnf. 252 Industriminister ():Herr talman! har frågatarbetsmarknadsministern vilka åtgärder regeringenämnar vidta för att sysselsättningsnivån vid ABB iLudvika skall ligga på samma nivå som i december1987. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som skall vara på frågan.I början av december presenteraderegeringen ett program för regionalpolitiskainsatser i bl.a. Bergslagen. Insatserna i Bergslagenomfattade en rad projekt och uppgick till totalt ca700 milj.kr. Till detta kom flera utlokaliseringar avstatlig verksamhet till och Borlänge.För hade då regeringen träffat enöverenskommelse med Asea att expandera kraftigti , vilket skulle ge 500 nya jobb dekommande tre åren. Denna överenskommelse komtill stånd efter diskussioner som regeringen hadefört med dåvarande Asea . Itakt med att dessa nya jobb skulle komma till ståndskulle regionalpolitiskt ocharbetsmarknadspolitiskt stöd utgå med sammanlagthögst 200 milj.kr. Aseas åtagande var inte någonförutsättning för att regeringen skulle godkännasamgåendet med början av tog regeringen initiativ till enomförhandling av överenskommelsen, eftersomman då kunde konstatera att ABB inte hade haftmöjlighet att genomföra den tidigare planeradeexpansionen. Av stödet hade endast en mycketliten del tagits i anspråk.Revideringen av åtgärderna innebar en strävan attbredda arbetsmarknaden, decentralisera ansvaretoch lägga ansvaret gemensamt på näringsliv ochsamhälle. I sammanhanget åtog sig ABB attanstränga sig att försöka återgå till nivå ochdärmed öka sysselsättningen med omkring 200arbetstillfällen i . ABB och staten satsade15 milj.kr. vardera till en utvecklingsgrupp förLudvika, och staten utfäste sig att bidra medlokaliseringsbidrag, utvecklingsbidrag etc. som kanbidra till att 300 arbetstillfällen skapas i regionen.Syftet med insatserna är att breddaarbetsmarknaden.ABB har rapporterat att det finns enövertalighet vid transformatorverksamheten iLudvika. Skälet uppges vara bristande orderingångfrån den svenska och den internationellamarknaden. Viss ytterligare övertalighet har så sentsom i går blivit känd.Regeringen har alltså satsat offensivt för attstärka utvecklingen i . Utöver de 30milj.kr. som utvecklingsgruppen disponerar finns143 milj.kr. anslagna för utvecklingsinsatser iLudvika kommun. Jag kommer att takontakt med utvecklingsgruppen för att höra vilkensyn den har på den nu uppkomna situationen. Jagförutsätter att den och ABB kan göra ytterligareansträngningar i enlighet med det överenskomnasyftet att bredda arbetsmarknaden, så attverkningarna av de nu aktuellapersonalminskningarna blir så begränsade sommöjligt för Ludvika.Anf. 253 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret på frågan.Sedan jag har ställt frågan har man från ABBsverksamhet avseende strömväxlare sagt att manskall minska personalen med 130 anställda. Detbetyder att man från ABBs verksamheter i Ludvikahar sagt att 230 anställda skall försvinna före åretsslut. Det är naturligtvis ett hårt slag mot en bygdsom redan har det besvärligt.Man kan fundera över om det här varit fråga om enallmosa, om det inte fanns någon form av villkorfrån regeringen att Asea skulle göra en insats iSverige efter samgåendet med . Att förneka att det skulle ha funnits ett sådantvillkor är väl ändå att göra våld påhistorieskrivningen. ABB, tidigare Asea, harlämnat ett löfte. Frågan är nu om regeringen kangöra någonting för att ABB skall infria det i dag.Vad som skulle behövas är att ett tillverkningsbolagsom ABB driver någon annanstans i världenförlades till . Det säger också de anställdapå ABB. Det är vad som borde göras, om manmenade allvar vid det tidigare tillfället. Regeringenhar tydligen goda kontakter med ABB. Dettaborde vara ett intressant projekt.Arbetsmarknaden i är bedrövlig. Deinsatser som regeringen har gjort, somvänsterpartiet från början ville att man skulle göra,räcker kanske till för att bredda arbetsmarknaden.Men i takt med dessa insatser minskar ABBsverksamhet. Då behövs också där utökade insatser.Det som intresserar mig -- och också de anställda påABB i -- är om regeringen kan göranågonting för att ABB skall utöka sin satsning iLudvika.Anf. 254 Industriminister ():Herr talman! För det första är det inte fråga omnågon allmosa. Det är ett regionalpolitiskt anslagsom skall användas för att utvecklaarbetsmarknaden i . Detta är en satsningpå en kommun som är större än någon annansatsning i landet. Det finns resurser för attgenomföra olika projekt och skapa sysselsättning.Det var inget villkor i förhandlingarna med Aseanär bolaget skulle gå sammans med är bara att konstatera att det inte var så.Självfallet är vi oroade när det gäller läget iLudvika. Vi kommer att göra allt vad vi kantillsammans med utvecklingsgruppen, i diskussionmed , för att försökaåstadkomma åtgärder som skall leda till en ökadsysselsättning. Därvidlag finns det resurser attarbeta med. Dem kommer vi naturligtvis attanvända.Anf. 255 ():Herr talman! När jag talar om allmosor menar jagalltså att Asea knappast flott skulle ha sagt att manskulle ordna 500 jobb, även om regeringen intehade ställt upp det som ett villkor. Jag har litet svårtatt förstå att Asea skulle göra den gesten bara föratt man gick ihop med ett schweiziskt bolag. Dethar väl allmänt uppfattats som ett villkor. att kommunalråden i , som har handom kommunen dagligdags, har uppfattat det så.Det intressanta är om industriministern har någonuppfattning om ifall ABB kan göra någon egensatsning i . Vad tror industriministern ochregeringen om det? Är det möjligt att få ABB attsatsa här? De pengar som redan finns behöversäkert kompletteras, för att breddaarbetsmarknaden och motverka att 200gruvarbetare blir utan arbete. Här handlar det omdem som blir arbetslösa vid ABB.Anf. 256 Industriminister ():Herr talman! Problemet för ABB är att företagetinte har den orderingång som är nödvändig för attupprätthålla verksamheten på den tidigare nivån.Det gäller order från både den svenska och deninternationella marknaden. finns detmånga projekt som berör de produkter företagettillverkar. Därför har man en ganska ljus syn påframtiden. I nuvarande läge finns det emellertidbetydande problem att klara sysselsättningen.Vi kommer att göra allt vi kan för att försöka få tillstånd sysselsättning, i diskussioner med ABB ochmed andra. Men vi har ingen kommandoekonomi.Regeringen kan inte kommendera fram jobb. Manfår söka sig till andra samhällen för att finna denmetoden.Anf. 257 ():Herr talman! Det enda kommando som finns härär väl när ABB säger att jobben tar slut och attföretaget flyttar tillverkningen till andra delar avvärlden. , ABBs överhuvud, sägeratt företaget kan satsa på , på miljön osv.Det är i dessa sammanhang man funderar över vilkamöjligheter regeringen har. ABB expanderar ju påalla energi- och miljöområden. Med tanke på attföretaget finns i och att det tidigare var sågeneröst och ville skapa 500 jobb, kanske mankunde fundera på om inte ABB också i detta lägekunde vara litet generöst mot kan bara konstatera att regeringen säger att deninte har några möjligheter. Det är väl vad sominnefattas i det industriministern säger omkommando. Litet balans mellan kommandonaborde det finnas. Det är vad de anställda känner . De reagerar naturligtvis med oerhört storförtvivlan över bakslaget med förlusten av 230jobb, när man trodde att man skulle komma upp till1987 års nivå.Överläggningen var härmed avslutad.42 § Svar på fråga 1990/91:690 om den nyanäringspolitiska myndighetenAnf. 258 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig omden nya näringspolitiska myndigheten kommer attges erforderliga personalresurser för att klara deuppgifter myndigheten åläggs ienergipropositionen.De åtgärder som har föreslagits ienergipropositionen (prop. 1990/91:88) ställerbetydande krav på insatser från den ansvarigamyndigheten. har regeringen gett statensenergiverk i uppdrag att utreda ett antal frågor ombl.a. energihushållning, elmarknaden ochtillkomsten av ny elproduktion. Resultatet av dessauppdrag kommer att läggas till grund för årligaredovisningar till av de energipolitiskaprogrammen för omställning och utveckling avenergisystemet.De uppdrag som har lämnats till energiverketövertas av den nya näringspolitiska myndighetennär denna inrättas . Förslag ommyndighetens dimensionering och uppgifter i stortlades fram av regeringen i tillväxtpropositionen(prop. 1990/91:87) , dvs. ungefärsamtidigt med energipropositionen. Bådapropositionerna har beretts parallellt avnäringsutskottet, och kommer attslutbehandla dem inom den närmaste tiden.Under våren har en särskild utredare arbetat medfrågan om den nya myndighetens organisation. Idirektiven till utredaren (dir. 1991:15) framhölls attde förslag till åtgärder som lades fram ienergipropositionen kommer att innebära vissaytterligare uppgifter för myndigheten. Behovet avpersonalresurser för dessa uppgifter beaktadesockså i direktiven.Anf. 259 ():Herr talman! Jag får tacka industriministern försvaret. Jag har via industridepartementet tagit delav utredarens förslag och också av ett särskiltyttrande från generaldirektören i statensenergiverk.Det behövs en ökad långsiktighet i energipolitiken.Det har saknats . Jag tycker att det äransvarslöst av regering och riksdag att det har varitpå det sättet. har i stället de storakraftföretagen med i spetsen drivit enegen energipolitik. Det har egentligen inte gynnatnågra satsningar på vare sig effektivareenergianvändning eller förnybara och miljövänligabränslen, även om man har talat mycket om det.Man har studerat och lärt sig en delom vad som behövs och hur man kan göra. Men detbreda arbetet har inte kommit i gång. Både frånVattenfalls och sida verkar man nu varamycket tveksam, eller rent av avvisande tillkraftfulla satsningar på effektivareenergianvändning. Jag har träffat representanterför energiverk ute i kommunerna de senastedagarna.