prot · GE09121 · 1991-05-29 00:00:00 — Depengar ni avser att komma över i dettasammanhang vill ni investera i infrastruktur. Vi harvia den socialdemokratiska regeringen nu dragitupp riktlinjer för att satsa 30 miljarder påinfrastrukturområdet utan utförsäljning av statligaföretag. Vi vill utveckla företagen. Vi vill inte attstaten, samhället, skall avhända sig dessa viktigainkomstkällor.Andre vice talmannen anmälde att Per-OlaEriksson anhållit att till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 67 ():Herr talman! I proposition 1990/91:87 redovisarregeringen att man har beställt en utredning avnuvarande statens energiverk om stamnätetsframtida organisation. I betänkandet1990/91:NU38 hänvisar man på s. 20 tillbetänkande NU40 om energipolitik. Ienergipropositionen, s. 28, skriver regeringen syftar till att främja en effektiv handel med eloch till att skapa möjligheter för en decentraliseradelproduktion. På s. 30 och 31 i propositionenredogör regeringen för elmarknadensinternationalisering och påpekar att har krävt att elnätet i EG-ländernaskall öppnas för överföring av el på likaekonomiska villkor för alla, s.k. common carriage.Som redan har sagt har vi i motionN42 och i reservation 20 yrkat att en utredning somstatens energiverk skall göra åt regeringen skallutgå från ''att elproducenter, eldistributörer ochåtminstone större elkonsumenter, bl.a. inomindustrin, skall ha rätt och möjlighet att överföraelenergi på högspänningsnätet till självkostnadsprissom ett led i arbetet på att en fri handel medelenergi skall underlättas''.Herr talman! Det är viktigt att de nuvarandereglerna och taxorna för elöverföring ändras.Såsom de nu ser ut stärker de bara maktoch inflytande över energipolitiken. De utgör ocksåett av flera mycket effektiva hinder för enfungerande och öppen elmarknad. De nuvarandereglerna och taxorna är också ett allvarligt hinderför elöverföring och för bättre utnyttjande avmöjligheterna för effektivare energianvändningoch användning av förnybara bränslen. Det ärviktigt att dessa hinder undanröjs.I tillämpar man redan den s.k.balansprincipen, least cost utility planning, för attenergiförsörjningen skall bli så ekonomisktgynnsam för användarna som möjligt. I förra borgerliga regeringen -- inte denkommunistiska regeringen som man skulle kunnatro efter att ha hört inlägg ikammaren -- fått ett enigt storting med på atttillämpa balansprincipen i Norge.Det är viktigt att kraftbolagen,eldistributionsföretagen och åtminstone de storaelanvändarna får rätt och möjlighet att överföra elpå högspänningsnätet till självkostnadspris. Det ärockså en viktig förutsättning för att man skall fånytta av balansprincipen. Det är även en viktigförutsättning för den elbörs som man har bestämtsig för att pröva i och som också finns nämndi regeringens proposition nr 40. Det har ocksåföreslagits av chefen för statens energiverk,generaldirektör hoppas att alla de här i kammaren som ärangelägna om en fungerande marknadsekonomiockså vill medverka till att energikunderna tilllägsta kostnad får den nytta av energin som honeller han som kund behöver, vare sig det gäller attkyla öl, koka vatten, värma bostäder, tillverka envara eller vad det nu kan röra sig om. En grupp påstatens energiverk och en på arbetarmycket intensivt med dessa frågor. På statensenergiverk har man lagt fram ett ganska detaljeratförslag om hur en sådan här elbörs skulle kunnafungera och hur man med en elbörs skulle kunnahjälpa kunderna att få energinytta till lägstakostnad. Man har tidigare talat om olikaprissättningsmetoder, men som ett alternativ ielbörssammanhang visar man i stället på att mannär det är aktuellt att få fram ytterligare energi tillnågot ändamål kan begära in anbud påenergimängden från t.ex. stora distributörer ochkunder. Sedan kan man välja ett anbud, om det ärlägre än vad det kostar att bygga ut självaelproduktionen. Detta är innebörden ibalansprincipen.Herr talman! Jag räknar med att vi häri kammaren tillsammans kan följa upp det härgenom att be regeringen återkomma med förslagtill lag om elöverföring till självkostnadspris påhögspänningsnätet och med förslag till hurbalansprincipen och elbörsen skall genomföras.Hittills nämner man egentligen bara honnörsordeni propositionen utan att visa hur man tänkergenomföra detta.Anf. 68 får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 69 ():Herr talman! I näringsutskottets betänkande nr 38behandlas på s. 28 AB kanalbolag.Näringsutskottet gör en kort beskrivning avtidigare ställningstaganden och avslutar med atthänvisa till den kommande proposition som skallbehandla bolagiseringen av domänverket och därfrågor angående bl.a. berörs.Enligt skrivningen i betänkandet har regeringenmed hänvisning till statsfinansiella skäl inteframlagt något förslag om anslag till /92 i årets budgetproposition.På förslag från regeringen beslutade 1984om ett underhålls- och upprustningsprogram förGöta kanal /86--1994/95. Föreperioden /91--1994/95 har kostnaderna förunderhåll och upprustning beräknats till 15,6milj.kr. beslutade omett anslag av detta belopp för finansiering avkostnaderna under innevarande budgetår.Genom det föreliggande budgetförslaget hotassåväl gjorda underhållsinsatser somkanalens framtid.Göta kanal är speciell ur kulturhistorisk synpunktoch klassat som riksintresse både för friluftslivetoch kulturminnesvården. Kanalen besöks årligenav ca 1,5 miljoner människor som på olika sätttillbringar sin fritid på och vid kanalen.För att på ett bra och långsiktigt sätt kunna skötaGöta kanal så måste kanalbolaget erhålla äskademedel från budgetårets början för att kunna göranödvändigt underhåll för att kanalen skall kunnahållas öppen.Göta kanal borde ha så stort egenvärde att dessfortsatta existens inte görs till en tvistefråga mellanindustridepartementet och domänverket, vilket jagtycker att den blivit i dag.Enligt tidningsreferat uttaladegeneraldirektör att domänverket ärett affärsdrivande företag och att det inte kanacceptera att ur egen ficka betala de förluster somkanalen dras med. Vidare konstaterade han attGöta kanal aldrig går att få lönsam, och att det ärregeringens ansvar att täcka de förluster somuppstår.Herr talman! I svaret på min fråga som omnämns ibetänkandet nämnde industriministern attdomänverket hos industridepartementet begärtavdrag från inleverans för medel till underhåll ochupprustning till AB kanalbolag, och attframställningen bereds iregeringskansliet.Jag förutsätter att man verkligen hittar en lösningså att kanalbolag erhåller medel från den 1juli 1991. Mot bakgrund av stora värdesom kulturminnesmärke och turistled måsteverksamheten tryggas. Det är av riksintresse att såsker.Ytterligare dröjsmål i denna fråga kan inteaccepteras.Anf. 70 ():Herr talman! Jag hoppas, precis som SoniaKarlsson, att regeringen inser att den har ett ansvarför kanalen, som ju är ett både stortrekreationsvärde och ett stort kulturhistorisktvärde.Jag vill också erinra om att i dettabetänkande finns en reservation nr 32 om Götakanalbolag som säger att anser att detär fel huvudman för kanalen. äringen lämplig huvudman. Staten borde inrätta enhuvudman som samlar upp de positiva intressensom finns för kanalen. Det är givetvis de berördalänsmyndigheterna och de som har intresse av ochansvar för kulturvård och för turism och förnaturvård, framför allt i dessa bygder.Vi har alltså begärt att regeringen skall återkommatill med förslag i denna fråga.Hade det funnits en sådan huvudman för kanalenhade den säkert varit betydligt effektivare och merentusiastisk i sina påtryckningar på regeringen föratt frigöra det kapital som behövs.Jag har inte yrkat bifall till denna reservation, ävenom vi naturligtvis står bakom den. alltså inte tillfälle att rösta för den när vi går tillomröstning, men man kan ju alltid hoppas att honannars hade gjort det.Anf. 71 ():Herr talman! Jag har läst reservationen frånmiljöpartiet, men jag anser att det inte är någon bralösning för kanalbolaget att göra en stiftelse av det.Jag tror att bolaget väl kan finnas inomdomänverkets hägn, som det gör . Det får manockså läsa i den proposition som kommer tillhösten.Det viktiga, det som krävs för dagen, är att manunder tiden som detta behandlas inte fråntarkanalbolaget möjligheten att låta verksamhetenfungera bra till dess man vet hur propositionen serut i höst.Därför behöver kanalbolaget få medel från den 1juli i år.Anf. 72 ():Herr talman! Om detta har vi inte olika åsikt.Däremot är jag mycket misstrogen motdomänverket, som enligt regeringens uppfattningskall ombildas till ett aktiebolag, som enligtaktiebolagslagen skall drivas med sikte på bästamöjliga lönsamhet för aktieägarna. Detta kan intevara den rätta huvudmannen för en kanal somrimligtvis inte kan drivas med konventionellalönsamhetskrav, utan måste betraktas som enkulturhistorisk klenod som behöver tillskott fråndet allmänna eller från andra, frivilliga krafter somvill stödja detta kulturhistoriskt viktiga och förturismen intressanta objekt, kanal.Anf. 73 ():Herr talman! I det sistnämnda delar jag LarsNorbergs uppfattning. Det är viktigt att vi värnarom . Därmed är dock inte sagt att bästasättet är att göra en stiftelse av den.Jag förutsätter att det kommer ett förslag frånregeringen i proposition , där man på bästasätt tillvaratar intressena och ser till att kanalkan fungera som både för kulturminnesvårdenoch turismen och att vi värnar om den.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande näringsutskottetsbetänkanden /91:NU35 och betänkande NU35Mom. 1 (näringspolitikens förutsättningar ochinriktning)I voteringen om kontraproposition förbestämmande av kontraproposition ihuvudvoteringen avgavs 21 röster för reservation 2av och 21 röster för reservation 3 avLars . 258 ledamöter avstod från att rösta.Sedan andre vice talmannen lagt ner en ja-sedel ochen nej-sedel i rösturnan drog () ja-sedeln. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionen till kontraproposition i voteringenom kontraproposition antagit reservation 2 av RolfL Nilson.I kontrapropositionsvoteringen biträddesreservation 1 av m.fl. med 128 röstermot 17 för reservation 2 av . 158ledamöter avstod från att rösta.I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställanmed 136 röster mot 130 för reservation 1 av HadarCars m.fl. 36 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (småföretagspolitiken)HemställanUtskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 20för hemställan i reservation 7 av . 101ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (utländska företagsförvärv)Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 15för reservation 9 av . 138 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 13 (miljöteknik)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 21 av , dels reservation 22av -- bifölls med acklamation.Mom. 25 (Teknikens hus)Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 20för reservation 30 av . 29 (riskkapitalförsörjning ochriskkapitalbolag)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 21för reservation 36 av . 120 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 37 (kapitalförsörjning för kooperativaföretag)HemställanUtskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 20för hemställan i reservation 47 av . 32ledamöter avstod från att rösta.Mom. 38 (utvidgat ägaransvar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 48 av -- genomuppresning.Mom. 40 (nyetableringslån)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot132 för reservation 49 av m.fl. 19ledamöter avstod från att rösta.Mom. 46 (EG-program för småföretag)Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 37för reservation 55 av och . 56 (bilindustrins framtid)Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 36för reservation 71 av och . 60 (utvecklingen av Alvarmotorn)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot24 för reservation 74 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 66 (livscykelspecifikationer m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot37 för reservation 77 av och . 19 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 68 (produktmärkning om elförbrukningm.m. )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 80 av och --bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU38Mom. 1 (statligt företagande)Först biträddes reservation 1 av Per Westerbergm.fl. -- som ställdes mot reservation 3 av KristerSkånberg -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 149röster mot 131 för reservation 1 av Per Westerbergm.fl. 22 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (de statliga företagen i län,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot16 för reservation 7 av . 56 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 5 (ombildning av )Först biträddes reservation 11 av 30 röster mot 20 för reservation 12 av LarsNorberg. 253 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 147röster mot 18 för reservation 11 av ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (statens vattenfallsverks naturskyddadetillgångar)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot21 för reservation 14 av . 102ledamöter avstod från att rösta.Mom. 16 (ombildning av domänverket tillaktiebolag)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 26 av , dels reservation 27av -- bifölls med acklamation.Mom. 17 (försäljning av fast egendom underdomänverkets förvaltning)Först biträddes reservation 29 av 33 röster mot 20 för reservation 30 av KristerSkånberg. 250 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 144röster mot 22 för reservation 29 av ledamöter avstod från att rösta.Mom. 22 (instruktionen för domänverket)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 34 av -- bifölls genomuppresning.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, näringsutskottetsbetänkanden NU31 och NU47 samtskatteutskottets betänkande SkU28, beslötkammaren på förslag av andre vice talmannen attde fick företas till avgörande i ett sammanhangsedan debatten i dessa ärenden avslutats.11 § Kollektiv sakförsäkringFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU31 Kollektiv sakförsäkring.Anf. 74 ():Herr talman! För inte så länge sedan träffade jagvänner som var djupt förtretade över just denföreteelse som är aktuell i detta betänkande.Mina vänner hade flyttat till och fannplötsligt att dottern i huset, utan att ha blivittillfrågad, var försedd med en hemförsäkring iFolksam. Inte nog med det, även frun i husetupptäckte att hon via sin fackförening en hemförsäkring i , utan attha blivit tillfrågad.Familjen, som har en hemförsäkring iett försäkringsbolag som de själva har valt, kundeinte förstå hur man i kan acceptera ettsystem där man, på grund av att man är medlem ien fackförening, utan att bli tillfrågad förses medFolksams hemförsäkringar, i det här fallet tvåstycken, för ett hem som redan är försäkrat.Varför har då inte den justeringen gjorts för längesedan, att kollektiva sakförsäkringar bara skallkunna tecknas för medlemmar som individuelltansluter sig? Varför håller socialdemokraterna såenvist fast vid modellen äkta sakförsäkringar? Vadberor det på att en så självklar sak som denenskildes rätt att själv ta ställning i frågor somdenna skall behöva tas ?Svaret finner man när man studerarförsäkringsinspektionens promemoria omgruppsakförsäkring. Av den framgår att det harskett en kraftig förskjutning av marknadsandelarnanär det gäller denna typ av gruppförsäkringar. Avdet totala antalet gruppförsäkrade varnärmare tecknade i . Vad gäller äktagrupphemförsäkringar var i samtliga fall utom tvåFolksam avtalspartner. Utvecklingen påhemförsäkringsområdet har sedan de förstakollektiva hemförsäkringarna tecknades 1982entydigt gynnat , som haft en ökning med182 %.Företeelsen äkta gruppsakförsäkringar, tecknadegenom facket, ingår som ett av de återkommandekapitlen i romanen ur den romanen återkommer iriksdagsdebatten regelbundet som en andraklassens följetong. Av handlingen att döma skulleromanen också kunna heta Röda bröder borstarvarandra på ryggen, eller varför inte Rödsolidaritet. Någon större bestseller är det inte frågaom. Handlingen är ensidig, trist och deprimerande.Nyligen avhandlades i denna kammare ett kapitel idenna roman, nämligen kapitlet omkollektivanslutningen av fackliga organisationer tilldet socialdemokratiska partiet. I det kapitletfortsätter den röda rörelsens kamp för att bibehållamedlemmarna i partiet. När det gäller en så god sakbehöver man inte ta hänsyn till fackmedlemmarsom inte delar arbetarrörelsens värderingar.Samma tankegångar ligger bakom de ständigtåterkommande avsnitten om de kollektivasakförsäkringarna.Frågan är i vems intresse och med vilken rättfackförbund vidgar sina verksamhetsområden, somhelt saknar anknytning till arbetslivet, in imedlemmarnas privata sfärer. Siffrorna iförsäkringsinspektionens redogörelse äravslöjande.För oss som inte delar socialdemokraternaskollektivistiska tänkesätt handlar detta betänkandeoch våra reservationer om något så viktigt som attskydda den enskilde fackmedlemmen frånkollektiva beslut där han eller hon först i efterhandfår en möjlighet att protestera med allt det besväroch omak som det betyder.Det ligger i den enskilde medlemmens berättigadeintresse att inte på grund av ett medlemskap, somman som arbetstagare i praktiken är bunden av,behöva underkasta sig kollektiva lösningar rörandefrågor som inte har ett naturligt samband medförhållandena som arbetstagare.Enskilda medlemmar i en facklig organisationmåste självfallet själva få avgöra om och i så fall ivilket försäkringsbolag de önskar teckna enhemförsäkring. Det är närmast genant att dennafråga år skall debatteras i riksdagen.Det är uppenbart att ett kollektivistiskt synsätt ochen önskan att tillgodose fackföreningarnas och detröda nätverkets intressen går före den enskildesintressen i detta som i så många andra sammanhangnär det gäller socialdemokraterna.Den enskildes rätt till valfrihet och integritet får ståtillbaka för en målmedveten strategi att skapafördelar för organisationer inom den röda rörelsen.Den kraftiga förskjutning som skett avmarknadsandelar strider mot en sund utveckling påförsäkringsmarknaden somförsäkringsinspektioner enligt lagen skall verka för.Systemet med dessa försäkringar hotar den friakonkurrensen mellan försäkringsgivare och det friavalet för försäkringstagare, detta som är enförutsättning för en sund marknadsutveckling påförsäkringsområdet.Staten och kommunerna har i sinaupphandlingsreglementen skapat garantier föraffärsmässighet i sin upphandling. På motsvarandesätt borde det vara ett försäkringstagarintresse attde här aktuella försäkringarna upphandlas på ettaffärsmässigt sätt.Ett regelrätt upphandlingsförfarande, som innebärkonkurrens mellan försäkringsbolagen på likavillkor, såg näringsombudsmannen som enovillkorlig förutsättning för att anslutningsformenmed reservationsrätt skulle kunna godtas. Det kanbara konstateras att fackförbunden i realiteten istället praktiskt taget skapat monopol för Folksam.Lönsamheten synes i flera fall något vacklande,skriver försäkringsinspektionen. Samtidigtkonstateras att flera avtal har en för låg premie ochatt höjningar kan förutses. En fråga som man kanställa sig är om anbuden från början baserats påorealistiska föreställningar och om det är beroendepå från början orealistiskt låga anbud som de högamarknadsandelarna har uppnåtts.Vidare har det visat sig svårt att få klarlagt om ochhur den enskilde fackmedlemmen får upplysningom premieutvecklingen. Det har inte gjorts någonundersökning beträffande utvecklingen avpremierna för dessa försäkringar. För den enskildeförsäkringstagaren är det mycket svårt att urskiljaen premiehöjning, eftersom premien ofta betalastillsammans med fackföreningsavgiften.Eftersom premierna för de här försäkringarna imånga fall är inbakade i fackföreningsavgiften,måste man också fråga sig hur detta ställer sig rentskattemässigt. Fackföreningsavgifterna är sombekant avdragsgilla vid deklarationen. Det leder tillatt den fackmedlem som har premiekostnadeninbakad i fackföreningsavgiften får en högreskattereduktion än den som inte har en äktagruppsakförsäkring. Hur kan socialdemokraternaförsvara en sådan orättvisa?De kollektiva sakförsäkringarna i nuvarandetappning hotar att förstöra den sunda ochönskvärda konkurrenssituation påförsäkringsmarknaden som är till gagn för allaförsäkringstagare. När marknaden inomförsäkringsbranschen på detta sätt snedvrids blirföljden den att premierna förhemförsäkringar för dem som inte ingår i systemetriskerar att bli dyrare.Försäkringsinspektionens skrivelse borde leda tillslutsatsen att genom att tillgodose vårareservationer avslutar följetongen om de äktagruppsakförsäkringarna.Det är uppgift att skydda medborgarnamot kollektiva beslut, som inkräktar på denenskildes integritet och som i onödan begränsarvalfriheten. Det är uppgift att värna omen sund konkurrenssituation påförsäkringsmarknaden.Herr talman! Jag står självfallet bakom dereservationer som finns i betänkandet, men nöjermig med att yrka bifall till nr 2.Anf. 75 ():Herr talman! har ju talat så utförligtoch väl om den ståndpunkt som hon och jag, dvs.moderata samlingspartiet och och förden delen också , delar att jag kan bliförhållandevis kortfattad i mitt anförande.Frågan är principiellt intressant, eftersom det somstår emot vartannat är uppfattningarna om vargränserna skall gå mellan den enskilda sfären ochden sfär som en förening skall kunna fatta beslutom.I den här kammaren har vi ju förtkampen mot kollektiv anslutning avfackföreningsmedlemmar till detsocialdemokratiska partiet. Den kampen har vivunnit. gäller frågan om en fackföreningkollektivt skall kunna fatta beslut om att försäkraalla sina medlemmar utan att dessa medlemmartillfrågas om de vill ha försäkringen eller inte. Manskall bara kunna skicka ut ett meddelande till dem.Vill man inte ha försäkringen skall det sändas in enanmälan. Konsekvenserna av det här blir då attmånga konstaterar att de får en försäkring genomsin fackförening. Det är besvärligt att avbeställa,varför skall man inte ha försäkringen? Utan enskiltställningstagande har man plötsligt blivit försäkradi ett visst företag.En naturligt konsekvens blir också det som KarinFalkmer var inne på, nämligen att många hem blirförsäkrade mer än en gång. Det sker kanske genomdels olika kollektiva försäkringar, dels genom enenskild försäkring som man själv har beställt. Dettaär överförsäkring, vilket för hushållen som helhetblir onödigt dyrbart. De som drabbas får betala sinaförsäkringar om. Detta är intenödvändigt. Man kan alltså avsäga sig sin kollektivaförsäkring, men det kräver att man är medvetenoch att man tar ett initiativ.Enligt vår åsikt bör det inte vara på det sättet. Varjehushåll skall för det första bestämma om man vill hanågon försäkring och för det andra var försäkringenskall tecknas. Detta bör vara grunden. Jag ser inteatt det behöver vara något hinder för att enfackförening tecknar ett avtal med ettförsäkringsbolag. Sedan kan avtalet underställasmedlemmarna. De som tycker att det är ett braavtal -- det kan kanske bli en bra försäkring ommånga är med -- kan då teckna försäkring. Jag villinte förvägra någon den rätten. Men just metodenatt utan att fråga medlemmarna individuellttvångsansluta samtliga strider mot engrundläggande liberal värdering. Det strider motden respekt som jag tycker att man skall visa varjeenskild människas egen beslutssfär. Inom dennaskall vi ju själva fatta beslut. Därför yrkar jag påsamma sätt som bifall till reservation2 och understryker starkt att det förhållandet att jaginte yrkar bifall till reservation 1 och 3 inte beror påatt jag inte delar de uppfattningar som återges idessa reservationer. Jag vill bara minska den bördaför kammaren som omröstningar ochknapptryckning i onödan utgör.Anf. 76 ():Herr talman! Det borde i ett fritt demokratisktsamhälle vara en självklarhet att det är denenskildes privatsak i vilka former han eller hongenom försäkringar vill skydda sin privataegendom.