prot · GE09123 · 1991-05-31 00:00:00 — Om det skulle inträffa något som gör atthandläggningstiderna inte minskar utan ökar, villutskottet att det skall finnas en beredskap. Omhandläggningen tar alltför iinvandrarverket, om man inte kan fatta beslut i ettärende i första instans inom sex månder, skall etttemporärt arbetstillstånd övervägas. Ett eventuelltöverklagande till regeringen räknas inte. Deberörda myndigheterna skall inte heller behövaskaffa arbete. Utskottet vet att den här frågan inteär så enkel att lösa utan gör bedömningen att fråganbehöver utredas närmare och att regeringen skallåterkomma till med förslag.Till betänkandet har det fogats 27 reservationer. Deflesta har vi diskuterat åtskilliga gånger tidigare,men jag vill ändå kommentera en reservation frånmiljöpartiet. har ju tidigare ståtthär i kammaren och påstått att det på våraförläggningar förekommer en inhuman behandlingav asylsökande. Den här reservationen harnämligen varit med tidigare och tycker jag attdet är dags för att komma fram medbevis. Påstår man att det förekommer förtryck ochinhuman behandling på förläggningarna, måsteman också kunna bevisa detta. Jag tog upp den härfrågan när utskottet behandlademotionen. Då påstod att honhade bevis, men något bevis såg utskottet aldrig till.Jag vet också att invandrarverkets generaldirektörförra året efterlyste bevis och inte bara påståenden.Det kom aldrig något bevis. Jag tycker att det är mycketallvarligt att anklaga personalen i förläggningar förinhuman behandling och förtryck. Ligger det någonsanning i påståendena, måste självfalletinvandrarverket ta itu med saken. Vad menaregentligen ?Sedan vill jag också kommentera reservation 15som gäller undervisning och sysselsättning förasylsökande. Från början var avsikten attsvenskundervisningen skulle ske enbart ikommunerna, men i och med att väntetiderna blevså långa infördes den s.k. förläggningssvenskan föratt man skulle kunna ta till vara tiden bättre påförläggningarna och förbereda för fortsatt vistelse ilandet och kommunerna.En undersökning som gjordes visaremellertid att av vuxna asylsökandeoch flyktingar deltar i svenskundervisningen påförläggningarna. Kostnaderna uppgick under1989/90 till 134 milj.kr. Då uppstod diskussion omhuruvida det var meningsfullt att med tanke påkostnaderna och det låga deltagarantalet bedrivasvenskundervisning. arbetar förnärvarande på att utforma riktlinjer för enmeningsfull verksamhet på förläggningarna, och dåbehandlas också frågan om svenskundervisning ochsamhällsundervisning liksom också utformningenav undervisningen.Fortfarande måste det viktigaste vara atthandläggningstiderna blir så korta som möjligt, såatt flyktingarna får en chans att komma ut i enkommun, få en bostad och ett arbete och blidelaktiga i det svenska samhället.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer därbifall har yrkats.Anf. 48 () replik:Herr talman! tycks ha gjort slutpå sina intelligenta argument när det gäller min synpå invandrarpolitiken. tar hon till renasluggerargument, för att inte säga lögner. Men låtoss höja oss och i stället diskutera sakfrågor. Jagskulle vilja ta upp flyktingkvoten. Trots utskottetsgemensamma skrivning är det anmärkningsvärt attkunna konstatera att efter det att utskottet hadeklubbat en höjning av flyktingkvoten till 2 000flyktingar -- och därigenom gått emot densocialdemokratiska gruppen -- vilar utskottet tilldess att en proposition i samma ämne lagts fram.Det tog åtskilliga veckor. När regeringen hade tagitinitiativ och lagt fram ett förslag om 2 000 personerkunde alltså utskottet fatta ett beslut. Jag vill visadet symtomatiska att det som förefaller vara ettinitiativ av regeringen faktiskt bara innebär attoppositionen äntligen lyckats få igenom sitt krav.Jag vill också fråga vad hon trorkommer att bli resultatet av vår skrivning ommöjligheten till temporärt arbetstillstånd förasylsökande. Hoppas hon att det kommer att kunnabli en möjlighet för en större grupp asylsökandeeller tror hon att det kommer att kunna användasenbart i undantagsfall? Jag själv ser en risk med attvårt fina initiativ kan förvandlas till en ganskamarginell historia. Jag skulle gärna vilja att MaudBjörnemalm säger emot mig på den punkten.Anf. 49 () replik:Herr talman! Även vi moderater har riktat visskritik mot invandrarverket. Vi menar att man får seöver sin verksamhet, rationalisera och organiserasom alla andra statliga verk. Nog tålinvandrarverket litet kritik, det är jag heltövertygad om. Det finns verk och myndigheter idetta land som inte bara får tåla kritik, utan starkaneddragningar, hårda bantningar ochomorganisationer. På ett verk fick man reda på ipressen att verket skulle läggas ned från den enadagen till den andra. Den lilla andeviskning som vimöjligen kan ha gjort om att allt inte är bra påinvandrarverket anser jag att man får tåla.Invandrarverket har till skillnad från alla andrastatliga verk fått alla de pengar de har behövt underåren. De har behövt pengarna och vi har släppt tilldem för att det har rått en svår situation. Men närdet t.o.m. för en medlem av denna kammare iblandär svårt att få ett besked från invandrarverket, kanman nog ifrågasätta viss del av verksamheten. Detstår jag för.Ragnhild Pohanka sade att beslutet omarbetstillstånden kan bli en phyrrusseger. Jaghoppas verkligen att det inte blir det, utan att viskall kunna lita på den beställning vi har gjort. Vimoderater har motionerat om detta i säkert tio årstid. Vi hade naturligtvis velat ha en mycket klarareskrivning än den som har kunnat åstadkommas här.Det är, precis som sade tidigare, enkompromiss som vi har fått godta. Läser man pås. 21 i betänkandet ser man tyvärr att texten haltarlitet. har kanske inte läst ändatill slutet. Jag skall läsa upp den mening som vitycker är viktig. Det står faktiskt att utskottetbedömer ''att frågan om temporära arbetstillståndför asylsökande behöver utredas närmare, ochregeringen bör möjligt återkomma tillriksdagen med förslag i frågan. ''Det finns en klar begäran från utskottsmajoritetenatt ett sådant förslag skall komma. Det vill jagverkligen betona. Jag vill också ställa fråganhuruvida utskottsmajoriteten är beredd att tryckapå så att regeringen effektuerar denna beställning.Anf. 50 ()replik:Herr talman! Jag ställde en fråga i mittinledningsanförande till anslag och bidrag till invandrarnasriksorganisationer. Det står i budgetpropositionenatt regeringen skulle återkomma med regler och enkraftig uppskrivning av bidragen till invandrarnasriksorganisationer. Jag undrar om MaudBjörnemalm kan svara på den frågan.Jag sade också i mitt inledningsanförande att detillfälliga arbetstillstånden var en kompromiss. Därdelar jag och . Men vi har som sagt också möjlighetatt återkomma i den frågan när vi skriver motionermed anledning av regeringens proposition. Denmotionstiden går ut den 12 juni.Reservation nr 15 gäller undervisning ochsysselsättning för asylsökande. Har man aldrigfunderat på att göra någon utvärdering av varfördeltagandet är så lågt som i svenska förinvandrare? Det är bättre att man tittar på vad detär för fel än att bara skära bort verksamhet.Anf. 51 ()replik:Herr talman! Nog vet att detförekommer förtryck på många arbetsplatser, påmånga förläggningar och i många situationer i vårtsamhälle. Mobbning är inget nytt begrepp. Här harvi gruppen som är mycket mer utsatta, för de harinte den trygghet som vi svenskar har i en utsattsituation.Förra gången tog jag upp speciella saker. Det hadegått ett brev till invandrarministern om dettaförtryck. Jag besökte flyktingförläggningentillsammans med bl.a. ett kommunalråd, och vikonstaterade att det inte var bra. Jag hade intetänkt yrka bifall till reservationen den här gången.Men efter det att jag besökt ytterligare ett parflyktingförläggningar där samma signaler kom frånlärare, personal och flyktingar, yrkar jag bifall tillden en gång till.Jag tycker inte att det är så hårresande att tala omdet. Människor är utsatta när de är flyktingar ochasylsökande. Det är kanske en för liten personalsom arbetar här, men den utövar förtryck. Vi kanta rena fakta. Flyktingarna får på sina håll intelämna sin förläggning utan särskilt tillstånd. Manpåstår olika saker som skäl för detta. De får inte taemot besök. De får t.ex. inte reda på att de harrättighet att byta advokat. De får inte veta att dehar rättighet att få en annan tolk. Sådana saker ärett dolt förtryck. Men det förekommer också direktöppet förtryck på flyktingförläggningarna.Om man inte vill ta i detta, inte vill se det, kan mannaturligtvis låta det blåsa kring mig som det påståsatt det blåser kring invandrarverket. Jag tycker attdet är bra att man ger luft åt detta, att man talar omatt det förhåller sig på det här viset. De bevis somjag lade fram förra gången, jag kan plocka framdem nu också, skickades i brev tillinvandrarministern.Anf. 52 () replik:Herr talman! och jag hartydligen litet olika uppfattningar om vad som ärupprörande. Jag tycker faktiskt att det är ganskaupprörande när en riksdagsledamot står här ikammaren och anklagar personalen påinvandrarverkets förläggningar för förtryck ochinhuman behandling av de asylsökande. Självklartskall ta kontakt medinvandrarverket, så att den här saken åtgärdas. Jaghar nämligen frågat på invandrarverket och detfinns ingen som känner till att det förekommernågot förtryck. Förekommer sådant skall detnaturligtvis beivras.När det gäller flyktingkvoten, , varen höjning aviserad i budgetpropositionen. Mendet spelar snart ingen roll vad man säger i den härkammaren, för vet alltid bäst och äralltid bäst, enligt fråga om temporära arbetstillstånd har utskottetsagt i sin skrivning, att eftersom frågan är komplexbehöver den utredas ytterligare. Det är på intet sättför att förhala frågan, utan det är för att frågan ärmer komplicerad än man kan tro. Man måste ocksåundersöka huruvida detta förslag kommer ikonflikt med andra lagar. Det är inte bara förutskottet att rätt upp och ned bevilja arbetstillståndför asylsökande.Jan-Olof frågade ominvandrarorganisationerna. Om jag minns rätt ärdet precis som sade, att manhåller på att utarbeta nya regler. Man kommer ävenatt ge organisationerna ett förhöjt stöd. Men hurlångt detta arbete har kommit kan jag tyvärr intesäga så här på rak arm. Men det är på gång i allafall.Beträffande det låga deltagandet isvenskundervisning har man gjort undersökningarpå en del förläggningar. Många asylsökande tyckerinte att de har någon anledning att lära sig svenskainnan de har fått besked om att de får stanna ilandet.Det temporära arbetstillståndet, för att återgå tilldet, är också en känslig fråga. När jag sade attMaria intresse oftast stannade vidgränsen, var det faktiskt inte sluggerfasoner. Jag har aldrig hört sig om de över 16 000 utländskamedborgare som vi redan har i landet och som ärarbetslösa. Det kanske vore befogat att vi någongång också diskuterade deras situation och intebara talar om dem som går och väntar på beskedom huruvida de får stanna i eller inte.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag tackar förerkännandet att alltid är bäst. Det ärinte ofta vi får sådana komplimanger.När det gäller flyktingkvoten undrar jag: Omsocialdemokraterna i visste att det skullekomma en proposition, som innehåller ett förslagom en höjning av flyktingkvoten till 2 000, hur komdet sig då att socialdemokraterna i första vändan,när vi klubbade förslaget i utskottet, sade nej ochdärigenom blev överkörda av de andra partierna?Det var ett onödigt nederlag. Det hade varit mycketroligare om vi hade kunnat komma överens med engång. Det allra roligaste hade förstås varit om detredan i budgetpropositionen hade funnits ettförslag.Frågan om temporära arbetstillstånd förasylsökande som har väntat sade MaudBjörnemalm är en känslig fråga. Det gör mig litetorolig. Jag trodde ändå att vi hade träffat enöverenskommelse -- och att vi alldeles strax skullefatta ett beslut -- om att begära ett förslag frånregeringen om rätt till tillfälligt arbetstillstånd försådana personer som inte beräknas få besked fråninvandrarverket under de första sex månaderna.Jag hoppas att vi nu är överens och att det kommerett sådant förslag från regeringen. Jag hoppas ocksåatt socialdemokraterna inte strävar emot, när detnu finns en överenskommelse. För säkerhets skullvill jag fråga om hennesavsikter när det gäller denna fråga.Om aldrig har hört mig ellerfolkpartiet liberalerna bekymra sig om de 16 000arbetslösa och invandrarnas problem påarbetsmarknaden, kan hosutredningstjänsten säkert begära utdrag ur deanföranden som jag har hållit under iriksdagen och de motioner som vi har väckt medkrav på åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet. Vi har under framställtkrav på möjligheter för asylsökande att arbetaredan under väntetiden för att underlätta derasinträde på arbetsmarknaden. Vi har även ställtmånga andra krav, som har att göra med hur manbäst skall kunna bygga broar för de asylsökande ochövriga invandrare in i det svenska arbetslivet ochdärmed den svenska gemenskapen. Vi har haft rätt mycket att erbjuda på detområdet. är välkommen attsätta sig in i vad vi egentligen har sagt.Anf. 54 () replik:Herr talman! När det gäller den fråga som vi nudiskuterar, alltså temporära arbetstillstånd förväntande asylsökande, är sanningen den attsocialdemokraterna styvnackat har sagtnej till sådana. Erkänn att det var först när vänsternhade ändrat ståndpunkt och kommit med förslagom temporära arbetstillstånd efter tre månadersom vi fick en majoritet i utskottet. Det är klart attdet var en omvändelse under galgen. Men jag tarändå svaret till intäkt för att det nu möjligtkommer ett förslag, eftersom det finns en klarbeställning från utskottet. Den som vill understrykadet hela ännu litet kraftigare kan naturligtvis röstapå reservation 16, där vi säger att temporäraarbetstillstånd skall beviljas senast sex månaderefter asylansökan. Det är ett ytterligare betonandeav allvaret i denna vår begäran.Anf. 55 () replik:Herr talman! Ironi är svårt, . Vi harinte sagt nej till höjd flyktingkvot. Vi har hela tidensagt att vi anser att flyktingkvoten skall höjas, menvi ville avvakta tidpunkten. Vi sade inte nej iutskottet, utan vi ville även där dröja litet därför attvi visste att en proposition skulle komma. Vi villeavvakta princippropositionen om en nyflyktingpolitik.När det gäller de temporära arbetstillstånden harutskottet skrivit till regeringen och beställt enutredning. Vi har från socialdemokratiskt håll intereserverat oss. Alltså accepterar vi utskottetsbeslut. Vi har även deltagit i diskussionen omutformningen av skrivningen i utskottetsbetänkande.Anf. 56 ():Herr talman! Jag och många fler har fått anledningatt stifta bekantskap med problematiken runtflyktingar, även om man som jag inte är ledamot idet utskott som handlägger dessa frågor. Mångafler än jag har ställt sig undrande över hurflyktingmottagandet och invandrarpolitikenegentligen fungerar. Jag har försökt skaffa miginformation så gott jag har kunnat. Närriksdagsåret slutade sommar, beslöt jag ingående sätta mig in i hur invandrarpolitikenfungerar. Jag besökte tolv olika slussar ochförläggningar. Under det gångna riksdagsåret hardet blivit några återbesök och några nybesök.Jag beslöt mig för att välja ut några asylsökande,som jag bedömde hade politiska flyktingskäl.Eftersom jag på mitt ansvar i vår riksdagsgrupp harIran, , och , anser jag mig välinformerad om de politiska förhållandena i dessaländer, om de olika oppositionella politiska partieroch grupper som finns där och om den grad avförföljelse som dessa grupper utsätts för. Därförblev mitt val en kurdisk ensamstående kvinna, eniransk man med sin femåriga flicka -- mamman ochen pojke var kvar i ; det blev ettåteranknytningsärende -- samt ett iranskt par utanbarn. Alla tillhörde olika organisationer.Jag följde ärendena hela vägen. Det har varitmånga och ibland rent otroliga turer. Detsistnämnda fallet -- det iranska paret, som också harfått barn -- blev klart för sedani första instans. Ingen av dem fick politiskflyktingstatus.Jag vill också säga några ord omhandläggningstiderna, som jag kom i kontakt med,och den rent otroliga byråkrati som behäftarinvandrarverket. Den ensamme pappan hade suttiti ett hotellrum med sin flicka i fem månader.Flickan mådde dåligt. Det fanns ett 30-tal barnunder skolåldern på hotellet, men ingenorganiserad barnverksamhet förekom. Det kundevara ett skäl till att flickan mådde sämre än honhade behövt göra.När jag ringde regionkontoret för att höra hur långtärendet hade hunnit, fick jag besked om atthandläggaren var sjuk och att akterna var inlåstahos honom. Man kunde inte ge besked om hurlänge han skulle vara borta.Efter någon vecka ringde jag igen och fick då vetaatt ärendet var avgjort för en månad sedan men inte hade haft tid att skriva ut beskedet. Manskickade dock ett fax till förläggningen, ochkommunplacering skedde . Detdröjde ytterligare innan detskriftliga beskedet kom, vilket orsakade mannen endel besvär.Jag följde med vid kommunplaceringen för att sehur den gick till. Det var i detta fall tur, eftersomden iranske mannen inte ens kunde få ut pengar påden avi som han hade fått på flyktingkontoret.Posten godkände inte det enda papper som hanhade: det med tumavtrycket på som man får vidförsta polisförhöret.Det iranska parets ansökan blev inte klar förränefter och i första instans, trotsatt paret sades ligga i en förturskö på grund av attkvinnan befann sig i mycket dålig psykiskkondition.Så något om hur jag upplevt situationen på slussaroch förläggningar. Jag skulle kunna berättahårresande exempel på vad jag sett och upplevt,men jag väljer att berätta om en förläggning somfungerar bra, nämligen Röda kors-förläggningen iSöderfors. Där har man asylsökande från öststater,man har araber och chilenare. Man visste att ca80 % av de asylsökande kommer att sändas tillbakamen att de skulle finnas på förläggningen ungefärett år.Man hade dragit konsekvenserna av de faktiskaförhållandena, att man inte kunde påverkamöjligheterna för dessa att få stanna eller påverkalängden på deras vistelse i . Man ställde sigdå på förläggningen frågan: Hur kan vi användatiden på ett för den asylsökande bästa sätt? Vad kanvi ge de här människorna att ha med sig till sitthemland? Hur kan vi undvika att bryta ner dessamänniskor?Man har en skola och ett daghem med sammastandard som svenska daghem och med utbildadpersonal. Förutom svenskundervisning kan manvälja att läsa engelska eller datakunskap. Man harupprättat arbetslag som utför oavlönat arbete tillidrottsföreningar och andra organisationer ikommunen. Mer i förtroende fick jag också veta ibland var tvungen att röra sig i gränslandet tilldet otillåtna för att kunna erbjuda de kunskaperman vill erbjuda och en meningsfull sysselsättning.Varje anställd, vaktmästare, chaufför,ekonomibiträde och handläggare har en lärlingmed sig i sitt arbete. Man ger ut ett påde språk som finns representerade på förläggningenoch på svenska till folket i . Det är enförläggning där det sjuder av arbete och idéer. Därsåg jag inga oroligt vankande, sysslolösa ochdeprimerade människor, som är den vanligastesynen när man kommer till en sluss ellerförläggning. förläggning läggs ned idecember, liksom de andra tre Röda kors-förläggningarna i landet.Jag vill inte föregripa den interpellationsdebatt somkommer att hållas och som handlarbl.a. om folkrörelseengagemang iflyktingmottagandet. Man sköter dåligt de kontakter somfolkrörelseorganisationerna kan erbjuda. Det voreväldigt intressant att få belyst varför.Vilken verksamhet det än gäller beror det till stordel på personalen om verksamheten blir bra ellerdålig, men även på vilken utbildning personalenhar, på människosyn, regler, lagar och förordningarsom omgärdar verksamheten.Jag är inte rädd för att kritisera statensinvandrarverk. Jag tycker att invandrarverket ärbyråkratins högborg i . Det är mycketsvårstyrt. Sunt förnuft verkar vara bannlyst där, ochverket har en verksamhetsutformning som skaparmiljöer och arbetsförutsättningar där humanismoch medmänsklighet har mycket svårt att trivas ochutvecklas.Jag vill anknyta till den debatt som fördes här ikammaren mellan Pohanka och Björnemalm omatt det naturligtvis inte är den enskilda personalensfel att det ibland blir fel, eftersom personalen ärorganisationens fångar. Jag tycker attinvandrarverket har varit en tummelplats förorganiseringsmarodörer. Jag tror inte att de fastaförläggningarna har en chans att exempelvis bli såbra som en del av Röda kors-förläggningarna harvarit, om vi inte ger mer ansvar och pengar till deenskilda förläggningarna, om vi inte kan involverapersonalen på de enskilda förläggningarna så attden själv utformar verksamheten. Detta är likanödvändigt där som inom annan offentligverksamhet. Jag tycker att vi är alldeles för räddaoch flata när det gäller att kritisera invandrarverketoch den organisation som där har byggts upp.Jag ställer mig bakom reservationertill detta betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Svar på interpellation 1990/91:205 ompolisväsendet i EGAnf. 57 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig hur detförhåller sig med vad han kallar den svenskapolisintegrationen med EG.Jag har i skilda sammanhang redovisat vad denökade internationaliseringen kan innebära bådenär det gäller utvecklingen av dengränsöverskridande kriminaliteten och i fråga omdet internationella polissamarbetet.Bl.a. har jag redovisat kontakter med dens.k. TREVI-gruppen och dess arbete. TREVI är ettsamarbetsorgan inom EG-staterna för polis- ochsäkerhetsfrågor. Några s.k. likasinnade länder,däribland , informeras regelbundet avgruppen och följer nära deras arbete. Inom TREVIdiskuteras bl.a. frågor om europeisktpolissamarbete.Därutöver har genom bilateralasamarbetsavtal inom polisområdet sökt utvidgasamarbetet ytterligare med ett par länder som idessa sammanhang har stor betydelse för Sverige.Polisverksamhetens dagliga internationellakontakter sker främst genom de kanaler sompolisarbetet traditionellt har använt sig av,exempelvis via och genom i andra länderutplacerade sambandsmän. Med de nordiskaländerna har vi haft ett utvecklat ochändamålsenligt samarbete.Jag har vidare i den proposition om förnyelse inompolisen (prop. 1989/90:155) som lades fram förravåren och som godkänt lämnat en samladredovisning av aktuella frågor om detinternationella polissamarbetet. En av slutsatsernai propositionen var att det är särskilt angeläget attfinna vägar för ett utvidgat och mer regleratsamarbete på polisområdet med länderna i EG.Det polisiära internationella samarbetet bedrivsalltså i olika fora och former. Bakgrunden till att detpolisiära samarbetet utökas är givetvis attbrottsligheten internationaliseras alltmer. Vill vimed kraft bekämpa terrorism,narkotikabrottslighet och annan grov internationellbrottslighet måste polisarbetet utvecklas inte baranationellt utan även internationellt. En utvecklingmot ett mer långtgående polisiärt samarbete isynnerhet i behövs också för att vi skallkunna möta den kriminalitet av annat slag som kanbli följden av att rörligheten över gränserna ökar.Det får inte bli på det sättet att den internationelltorienterade brottsligheten skall kunna dra fördelarav ett outvecklat polisiärt samarbete ländernaemellan. Som jag ser det befinner vi oss trots alltännu i ett inledningsskede när det gäller detinternationella samarbetet mot brott. Det finnsåtskilliga frågor som måste diskuteras och som vimåste finna bra lösningar på.Några av de mer kontroversiella frågor somdebatterats har varit frågan om engemensam europeisk polis. Denna fråga rymmeråtskilliga komplikationer, och meningarna gårstarkt isär bland . En annan fråga somdiskuterats har varit om de nationellapolisorganisationerna skall få gå in i grannlandetoch där utföra visst operativt arbete. Den senarefrågan har reglerats för vissa av ,nämligen , ochBeneluxländerna, i det s.k. somavses träda i kraft . Genom avtalet fårSchengenländernas polisorganisation möjlighet attfölja efter brottslingar in på ett annat landsterritorium och där även företa tillfälligaingripanden.