prot · GE09100 · 1991-04-23 00:00:00 — De befinner sig ju redan i ensvår situation genom att de skall bedriva tillsyn avkommunens egen verksamhet och att de hela tidenskall slåss mot olika exploateringsintressen.Däremot behöver nämnden inte hetamiljö- och hälsoskyddsnämnden. Det är inte detsom är det viktiga. Jag kan t.ex. tänka mig att manbehandlar miljö- och konsumentfrågor i sammanämnd. Men jag tycker alltså att det behövs ettklarläggande i regeringens förslag till lagtext om inte skall få behandla miljöfrågorna,tillsynsfrågorna och exploateringsfrågorna i sammanämnd.Anf. 27 Miljöminister ():Herr talman! Detta klarläggande finns ju ipropositionen. Man får i samma nämnd intebehandla verksamhet som kan vara miljöfarlig ochsom kräver tillsyn och själva tillsynen. Man måsteha ett särskilt organ klart utpekat som har attfullfölja tillsynen enligt olika lagar. Och i dennämnden får man inte behandla ärendensom kräver tillsyn.Åsa skall tolka mitt svar på det sättet attregeringen kommer att följa utvecklingen ikommunerna mycket noga genom bl.a. densärskilda utredning som har tillsatts och som leds avkommunalrådet i , somledde Miljöprojekt . I denutredningen finns också ,miljöskyddschef i , som varhuvudsekreterare i --. Vihar alltså försäkrat oss om att vi för det fortsattaarbetet har tillgång till personer som besitter bådekunskaper och tillräckligt engagemang för att slåvakt om dessa intressen.Anf. 28 ():Herr talman! Ministern säger att regeringen utgårfrån att kommunerna skall sköta detta på ett brasätt och att de kanske inte skall slå ihop miljö- ochhälsoskyddsnämnder med byggnadsnämnder. Menvore det inte bättre att på en gång skriva in i självalagtexten att detta inte skall vara möjligt, att miljö-och hälsoskyddsnämnderna skall vara självständigaoch att mark- och exploateringsintressena inte skallfå behandlas i samma nämnd? Det är just i fråga omdetta som vi har haft problem, attbyggnadsnämnder har slagits ihop med miljö- ochhälsoskyddsnämnder.Detta vore alltså mycket enklare än att regeringennu skall följa utvecklingen. Om det sedan visar sigatt vi får en utveckling som innebär att desjälvständiga miljö- och hälsoskyddsnämndernaförsvinner, måste regeringen komma tillbaka tillriksdagen med en proposition och ändra på detta.Vore det inte mycket bättre om vi i redannu fixar till detta åt regeringen, så att den kanskeslipper komma tillbaka litet senare?Anf. 29 Miljöminister ():Herr talman! Får jag svara genom attläsa upp 5 § i den föreslagna nya kommunallagen.Den lyder:En nämnd får inte bestämma om rättigheter ellerskyldigheter för kommunen eller iärenden där nämnden företräder kommunen ellerlandstinget som part. En nämnd får inte hellerutöva i lag eller annan författning föreskriventillsyn över sådan verksamhet som nämnden självbedriver.Detta är en paragraf som är tillkommen för attförhindra att man blandar ihop partsintressena.Alla sist vill jag säga följande: Mot dåligakommunalmän, som inte vill bedriva bramiljöpolitik, finns det inget skydd i organisatoriskalösningar. Där är det bästa skyddet medborgarnasdom på valdagen.Anf. 30 ():Herr talman! Jag förstår mycket väl att 5 § iförslaget till ny kommunallag är resultatet av enkompromiss inom regeringen. För att hjälparegeringen har vi motionerat om ett tillägg,nämligen 5a §, som verkligen skulle göra dettatydligt. Visserligen innebär 5 § ett visst skydd motatt tillsynsverksamheten blandas ihop med ansvaretför den miljöfarliga verksamheten, men detinnebär inget skydd mot att man blandar ihopmiljö- och hälsoskyddsfrågorna med byggnads- ochexploateringsfrågorna inom kommunen. Av denanledningen behövs en extra paragraf som gör dettatydligt.Skulle det inte ändå vara bra om riksdagenkompletterade detta så att det blev helt klart?Kommunerna har när det gäller miljöfrågornaansvaret för miljö och hälsa i den egna kommunen,men en dålig miljöpolitik och en dålig tillsyn ikommunen drabbar dessutom miljön i andrakommuner samt även kommande generationer.Därför kan man inte se det som en helt lokal fråga.Anf. 31 ():Herr talman! Låt mig ställa en fråga till ÅsaDomeij. Skulle betrakta det som etthot mot miljön om man i någon kommun prövadeen organisatorisk lösning som innebär att miljö- ochhälsoskyddsnämnden ställs över byggnadsnämndeni syfte att se till att miljö, hälsa och hushållning mednaturresurser kommer in tidigt och gestolkningsföreträde i kommunens helaplaneringsprocess?Anf. 32 ():Herr talman! Det skulle i och för sig vara intressantatt pröva att ha en miljö- och hälsoskyddsnämndsom står över . Däremot tror jaginte på idén att slå ihop miljö- ochhälsoskyddsnämnden med . Dethar redan prövats i frikommunerna, och det harinte gått särskilt bra. Jag tycker därför inte att viskall behöva pröva den delen något mer.På samma sätt anser jag att det skulle vara bra medett särskilt miljöutskott i , ett utskott somkunde ha samma övergripande och överordnadefunktion som finansutskottet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1990/91:532 om ett EES-avtaloch miljöpolitikenAnf. 33 Miljöminister ():Herr talman! Per har frågat mig vilkaslutsatser jag drar av att ett antalmiljöorganisationer betecknar förhandlingarna omett som ett hot mot miljön i ochvilka åtgärder jag avser vidta för att undvika att ettEES-avtal blir ett bakslag för miljöpolitiken.Integrationen i skapar nya möjligheterför ett intensifierat miljösamarbete. Ett avtal omdet europeiska ekonomiska samarbetsområdet geross ökade möjligheter att aktivt delta iutformningen av miljöpolitiken i Västeuropa.Flera av EGs miljöregler, t.ex. reglerna om utsläpptill luft och vatten, är av s.k. minimikaraktär, dvs.medlemsländerna är oförhindrade att ha och attinföra mer långtgående regler än de som gäller pågemenskapsnivå. Samma sak kommer att gällainom EES.En annan viktig miljöpolitisk aspekt i EES-avtaletutgör harmoniseringsarbetet inom EG. Vissaharmoniserade EG-regler på miljöområdetmotsvaras av längre gående regler i . Iförhandlingarna om slår emellertidregeringen vakt om dessa miljöregler. I detframtida arbetet i de olika samarbetsorganen inomEES kommer regeringen att, tillsammans medandra likasinnade länder inom EFTA och EG,verka för att miljöskyddskraven sätts på högstamöjliga nivå.Genom att går in och tar strid för enradikalare miljöpolitik inom ramen för ett kan vi uppnå en bättre miljö för de 350miljoner människor som bor i . 34 PER ():Herr talman! Jag tackar för svaret, som väl var enurvattnad och om möjligt ännu mer innehållslösvariant av dagens statssekreterarinlägg i DagensNyheter.Det är ganska fantastiskt. Här har efterMiljöförbundet, , Fältbiologernaoch största miljöorganisation,, granskat EG och kommitfram till att EES är en miljöfälla. De ger väldigtmånga konkreta exempel. De vet ju att t.ex.Danmark brottas med EGs krav på attkadmium skall tillåtas. De vet att brottasmed EGs krav på att tillåta pentaklorfenol. De vetatt har fått backning av på grund av att man vill haskattelättnader för dieselbilar med avgasrening. att har fått backning av EG-komissionen på grund av att man vill förbjudaimport av miljöfarligt avfall. De vet allt detta, ochde ställer en rad konkreta frågor. Menmiljöministern väljer att komma med de vanliga tillintet förpliktande och allmänna utsagorna.Man slår vakt om dessa miljöregler. Vad betyder det att man slår vaktom dessa miljöregler? Kan garanteraatt i samband med ett ickebehöver luckra upp en enda miljö- ochhälsoskyddsregel? Kan garantera attvi icke får tillbaka ett milligram asbest på grund avEES-avtalet, att vi icke får tillbaka någon kadmiumpå grund av ? Kan detta, för det är vad det handlar om?Anf. 35 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan hålla med om att uttrycket''slå vakt om'' ger ett onödigt intryck av passivitet.Eftersom jag har hållit på med detta förhandlandei -- för det är ett förhandlande nuockså, med nuvarande internationella rättsligatillstånd -- kan jag tala om för Per att detgäller att slåss som en igel både för att göra detmöjligt för att ha de regler som vi anser ärriktiga och framför allt för att påverka EG ochEFTA i den riktning vi önskar. Det är etttålamodsprövande arbete och ett svårt arbete.Men jag måste säga att för miljön i och förmiljön i hela samt för Västeuropaspåverkan på det globala miljötillståndet vore detinget bra om ställde sig vid sidan ochförsökte vara heligt på egen hand. Det mesta avvåra miljöproblem importerar vi dessutom från deländer vi nu talar om. Det viktigaste bidraget tillrenare luft och renare vatten i , i Västeuropaoch globalt är att vi ger oss mitt in i kärnan och slåssför den politik vi tycker är riktig.Jag har under de här fem åren, som har inrymtmycket hårt arbete, blivit alltmer övertygad om attvi har allt att tjäna på att ge oss in i det jobbet. Detär faktiskt ett nytt led i en mycket viktiginternationell solidaritetspolitik.Anf. 36 PER ():Herr talman! vill inte ställa sig vidsidan, tvärtom vill vi ha ett alleuropeisktmiljösamarbete, som gärna kan ha överstatligadrag med bindande beslut också när det gällermiljöfrågor av gränsöverskridande karaktär. Mendå bör alla våra grannländer vara med i detta. Vifår inte bara miljöproblem från väst, vi får ocksåmiljöproblem från öst.Men det den här frågan gäller är om EES-avtaletleder till en förbättring eller till en försämring. Nuplötsligt får vi veta att miljöministern måste slåsssom en igel mot EG och EFTA för att bevara denytterligt blygsamma svenska miljöpolitiken. Det är i och för sig ett mycket intressantbesked äntligen, att EG är så till den milda gradnegativ till bättre miljö att man måste slåss som enigel för att bevara litet grand av det alltförblygsamma som regeringen har genomfört. Kan detges garanti på att vi stensäkert får behållaasbestförbudet?Anf. 37 Miljöminister ():Herr talman! För det första vill jag säga att visjälvfallet ser det alleuropeiska miljösamarbetetsom oerhört viktigt. Vi bidrar i hög grad till det. Fördet andra var det väl att ta i, Per , för detär ingen hemlighet att man måste slåss för miljönmot andra intressen. Det råder ingen idyll på dethär området, vare sig i eller i något annatland.Jag har mycket goda skäl att lita på, även om detinte går att utfärda någon formell garanti, att vi intekommer att behöva sänka våra krav. Jag bedömeratt den troliga utvecklingen under de närmaste två--fem åren är att vi stegvis kommer att höja dengemensamma nivån inom EG, ochförhoppningsvis även globalt. Då gäller det att deländer som vill verka pådrivande lägger sig i deinternationella samtalen.Anf. 38 PER ():Herr talman! Vi har bl.a. bildat för attvi inser att man måste slåss som en samling iglar föratt få något gjort i det här sammanhanget. gäller vad ett leder till.Jag måste säga att det var ett mycket intressant svarsom miljöministern nu gav. Det svar som vi nu fick,att det inte kan utfärdas någon garanti, varkatastrofalt beklagligt för . Det innebär attdet vi har fruktat, det Naturskyddsföreningenfruktar, det fruktar, detMiljöförbundet fruktar med all sannolikhetkommer att visa sig vara verkligt. Vi känner ju tillEG. Vi vet hur det är. Vi vet att de inte medgernågra undantag.Men det var naturligtvis ett bra besked från BirgittaDahl. Hon kommer inte att behöva avgå på grundav att hon har ljugit i . Det är kanske enfördel för den svenska demokratin.Anf. 39 Miljöminister ():Herr talman! Ja, ja, nu tolkar Per mig somen viss potentat läser . Jag vet inte hur jagskall ta det.Min erfarenhet är att vi har vunnit allasådana strider. Jag är inte ett dugg rädd för destrider vi har framför oss. Dessutom har jag kunnatuppleva hur vi på ett antal punkter, iblandensamma och ibland tillsammans med likasinnade,har kunnat få EG eller med oss påregler som de tidigare inte har varit beredda attanta.Jag kan berätta för Per att endast vi frånSverige har blivit särskilt ombedda att tillsammansmed EG bilda en grupp som skall gå igenom hurkemikaliehanteringen och kemikalieregleringenskall kunna förbättras inom EG. Det var den fråga,tillsammans med och detbilavgassystem som vi har i , som EGsmiljöminister var mest intresserad av att studeranär han var här i för några månader sedan.Anf. 40 PER ():Herr talman! Jag förstår att hellrediskuterar allmänna strategiska frågor om hur manskall samarbeta för att i hennes partis regi göra omhela EG till den socialdemokratiska gemenskapenosv. Vi har en litet annan uppfattning om hur passmöjligt det är. Vi har en annan strategisk syn.Men, som sagt, frågeställningen här gäller omett är bra eller dåligt för miljön. Detgäller inte några jättestrategiska frågor om hela deteuropeiska samarbetet.Det är bäst att jag, för säkerhets skull, tar denkonkreta frågan en gång till: Kan att inte behöver luckra upp någraav de miljöbestämmelser somNaturskyddsföreningen är orolig för att vi skallbehöva luckra upp?Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:555 om utsläppen frånTjernobylAnf. 41 Miljöminister ():Herr talman! s har frågat mig om vad jagavser göra för att utsläppen från sarkofagen kringden havererade reaktorn i Tjernobyl skall kunnaförhindras.Jag vill först konstatera att den s.k. sarkofagen,dvs. den inneslutning som byggts kring reaktorn,för att förhindra fortsatt utläckage av radioaktivaämnen och strålning från den havereradereaktorhärden, dess värre endast ugör ett mindreproblem bland alla dem som orsakats avTjernobylolyckan.Vid en interpellationsdebatt här i kammaren den 15november 1990 redovisade jag svenska insatsermed anledning av . Jag vill härrepetera något av vad jag då sade.En fullständig bild av samladeeffekter är inte möjlig att nå utan ett brettinternationellt samarbete, inkluderande en direktsamverkan med myndigheterna i har därför aktivt stött det internationellaprojekt som genomförts med syfte att åstadkommaen heltäckande bedömning av de radiologiskaföljderna av i de drabbadeSovjetrepublikerna. Projektet har genomförts avIAEA i samarbete med EG, FNs livsmedels- ochjordbruksorgan, FAO, , , samtvärldshälsoorganisationen, WHO. Till projektethar varit knuten en rådgivande kommitté beståendeav ett hundratal internationella experter, bl.a. frånSverige, representerande en bred vetenskapligkompetens.Projektets slutsatser i form av en rapport skallredovisas vid en internationell konferens i inästa månad. Rapporten kommer att ligga tillgrund för fortsatta internationella insatser inomFNs ram, för att mildra effekterna avTjernobylolyckan på människor och miljö i dedrabbade områdena. Detta sker på grundval av denresolution som antogs vid generalförsamlingenshöstsession och till vilken stod sommedförslagsställare.Anf. 42 (mp):Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Det ärbra att det finns en mängd organisationer som hartagit tag i detta problem. Frågan är vilkeninformation som går fram till dem och hur manföljer upp de register som finns.I fjol vid talade jag inför 20 000människor i . Det var första gången manbörjade offentliggöra litet grand, ''läcka'' litetinformation till människorna. Det man fick framvar att minst 4--5 miljoner människor bor i direktdrabbade områden, att barn bor kvar i områdenaoch att väldigt mycket är hemligstämplat, eftersomdet finns i militära register.Den 12--var det en internationell konferensi där Tjernusenko, som är vetenskapsman,tog upp frågor. Han har tydligen varit med vidsaneringen för han har två--kvar att leva.Han sade att människorna och världen nu måste fåveta vad som händer och vad som kommer attdrabba dem. Jag har genom utredningstjänsten påengelska tagit fram det han säger.Information har gått ut om att ungefär 3 %radioaktivitet har läckt ut vid olyckstillfället. Hansäger att den sanna siffran är 60--. Han sägerockså att Romanenkov, som jag också träffade , stoppade all information. Han arbetar på dethär radiologiska centret och skickade sina uppgiftertill , till ett speciellt register, och därför blevde inte offentliggjorda. Vi har gröna ledamöter iHögsta och de kan via interpellationer ochfrågor i Högsta försöka få fram uppgifter.Men man håller inne med dem. Vi har också haften konferens i , där en av representanternavar . Han sade att allinformation inte kommer ut. Det verkar mycketöppet, men all information kommer inte ens tillIAEA. Därför är min fråga: Vad är det för slagsinformation man har samlat, och vad kommer attdelges ?Anf. 43 Miljöminister ():Herr talman! Jag tror att s och jag äröverens om allvaret i den tragedi som inträffade iTjernobyl och att det viktigaste faktiskt är tvåsaker:Det är att de människor som bor i området och sompå olika sätt är drabbade får all den hjälp de kanbehöva. Helt kommer vi inte att kunna hjälpa dem.Det är en tragedi som i viss mening inte kan görasogjord. Det är att vi och världen lär av detta förframtiden, annars kommer vi att få uppleva nyaolyckor, kanske i områden där det bor ännu flermänniskor.Jag vill säga att min upplevelse av den attityd vimöter från sovjetiska, ukrainska och vitryskaföreträdare är dubbel. Jag tror att det är riktigt attvi inte får veta allt och att det även finns olikagrupperingar inom Sovejtunionen som behandlarde här frågorna på olika sätt. Men i olikainternationella sammanhang skräder de faktisktinte orden när det gäller att beskriva vidden av dentragedi som har drabbat deras land. De försökerinte dölja det och det är också äkta förtvivlan somman hör i de anföranden som även de officiellasovjetiska representanterna håller.Med det internationella samfundet fungerar vi bäst,tror jag, genom att sätta press på att få fram såmycket information som möjligt, både för attkunna hjälpa dem som har drabbats av det som nuhar skett och för att få kunskap för eventuellframtida användning. Jag hoppas att vi aldrig skallbehöva använda den kunskapen.Anf. 44 (mp):Herr talman! Ja, det är så. Man får fram vissinformation. Men det allvarliga som jag har hittat iolika rapporter är att man t.o.m. har stulit register.I hade man samlat in data om 500 000människor från de smittade områdena iVitryssland. Det är mycket allvarligt. Man har heltenkelt raderat ut uppgifterna. Vi vet att mångaorganisationer gör undersökning efterundersökning på platsen. De har verkligeninstrument som är up to date. Men man ''läcker''bara det som är lämpligt till omgivningen, för attkunna hålla människorna i schack. Fortfarandeodlar man, mjölkar korna, lever ungefär somvanligt i de här områdena. Jag har varit innanför, såjag vet. Det är allvarligt, för vi vet atthjärt-, sköldkörtel- och blodsjukdomar har ökat.Symptomen hos barnen, som man kallar förTjernobylsyndrom, har ökat.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:539 omkustbevakningen i Stockholms skärgårdAnf. 45 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att förhindra åtgärder som leder till attkustbevakningens arbetsmöjligheter i Stockholmsskärgård försämras.När bildades som självständigmyndighet, genom utbrytningen från ,byggdes en ny organisation upp för den centrala ochregionala ledningen av verksamheten.Organisationskommittén, som förbereddebildandet av den nya myndigheten, föreslog att dennya myndigheten själv skulle se över den lokalaorganisationen, vilket alltså nu sker.En särskild arbetsgrupp inom kustbevakningenscentrala ledning har överlämnat ett förslag till nylokal organisation till verksledningen förställningstagande. Innan verksledningen beslutar iärendet skall bl.a. MBL-förhandling genomföras.Jag har för egen del ingen anledning att ta ställningtill det förslag som arbetsgruppen presenterat, menjag vill erinra om att har angett attsyftet med översynen är att åstadkomma eneffektivare verksamhet genom en ökad närvaro tillsjöss och en förbättrad beredskap försjöräddningstjänst. Detta överensstämmer medden inriktning för sjöövervakningen ochsjöräddningstjänsten som regeringen anget bl.a. ipropositionen om verksamhet och anslag inomtotalförsvaret 1991/92.Anf. 46 ():Herr talman! Jag ber att få tacka försvarsministernför svaret på min fråga. Svaret är kanske inte såförfärligt upplysande, men jag vet omsvårigheterna med att ge klara besked i den härtypen av frågor, som rör ärenden som handläggs utepå myndigheterna.Den målsättning för översynen avkustbevakningens lokala organisation somförsvarsministern citerade, kan man bara instämmai. Självklart är det önskvärt med en effektivareverksamhet, en ökad närvaro till sjöss och även enförbättrad sjöräddning. Men när jag ser detkonkreta förslag som föranledde min fråga, undrarjag hur pass mycket man har närmat sig denmålsättningen.Det som fick mig att ställa en fråga tillförsvarsministern var förslaget att lägga nedkustbevakningsposteringen i och flyttade fartyg som finns där till . Stockholmsskärgård är det kanske mest trafikeradekustområdet i hela , i varje fall om man sertill fritidsbåtstrafiken. Det är ett av våraabsolut mest värdefulla naturområden. Det äralltså mycket känsliga miljövärden som det gälleratt värna om. Det är mycket viktigt för friluftslivetför hundratusentals människor. En sådan häråtgärd kommer, såvitt jag förstår, att innebäramindre möjligheter att närvara till sjöss i det härområdet, mindre möjligheter att bedrivasjöräddning och miljöbevakning, som också ingåri uppgifter. Det föranledde minfråga. Det är viktigt, som jag ser det, att man intevidtar åtgärder som innebär nedrustning iStockholms skärgård och att även regeringenstöder den uppfattningen.Anf. 47 Försvarsminister ():Herr talman! Som framgår av mitt svar till PärGranstedt är det en särskild arbetsgrupp inomkustbevakningen som har presenterat sitt förslag.Det pågår nu en omfattande diskussion inommyndigheten, vilket vi också har kunnat ta del avi massmedia, i de olika regionerna. Jag är alldelesövertygad om att är mycketmedveten om att regeringsledamöter icke tarställning till frågor som bereds av en arbetsgrupp ien myndighet. Det återstår för myndigheten självatt slutligen ta ställning till denna fråga.Anf. 48 ():Herr talman! Jag är mycket medveten om det, ochjag framhöll alldeles i mitt tidigare inlägg attjag hade förståelse för svårigheterna att ge klarabesked i en sådan här fråga. Därför har jag inteheller begärt något direkt ställningstagande tillfrågan om nedläggning av posteringen iNynäshamn, utan jag har mer frågat efterregeringens principiella syn. Jag tror alltså att detvore viktigt om regeringen kunde ställa sig bakomden principiella uppfattningen attkustbevakningens resurser i ett så känsligt och hårttrafikerat område som inte fårrustas ned. Det skulle kunna vara en värdefullvägledning för den fortsatta prövningen av den härfrågan inom myndigheten själv.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:496 om nyabestämmelser om lån till gruppbostäderAnf. 49 Bostadsminister ():Herr talman! har frågatmig om när nya bestämmelser om lån tillgruppbostäder kommer att införas.Riksdagen beslutade om ett nyttbostadsfinansieringssystem . I dettaingår också regler för statligt bostadsstöd tillgruppbostäder. De närmare bestämmelsernaframgår av de förordningar som regeringenutfärdade och som kommerfrån trycket.I fråga om särskilda boendeformer för äldreinnebär bestämmelserna att en lägenhet får beståav ett rum och kokskåp, utrymme med toalett ochdusch samt entréutrymme. Detta gäller underförutsättning att lägenheten har en sådan storlekoch utformning att den kan användas av enrullstolsbunden person och att den lägrestandarden i lägenheten kompenseras avgemensamma utrymmen för matlagning, måltideroch samvaro.En närmare redogörelse för de överväganden somligger bakom dessa bestämmelser och de övrigafrågor som är aktuella i sammanhanget lämnas avregeringen i kompletteringspropositionen.Anf. 50 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Frågan föranleddes av att man i håller påatt projektera gruppboende för åldersdementa ochatt man av hade fått veta att man intekunde förvänta sig att få dispens från kravet påkokmöjligheter. Detta gjorde mig överraskad,eftersom socialutskottet så klart och entydigt hadeuttalat att den här regeln borde ändras. Riksdagenställde också upp på detta.