prot · GF0944 · 1991-12-12 00:00:00 — Detförekommer inom något ungdomsförbund ettifrågasättande och diskussioner på den härpunkten.Jag tog med intresse del av debatten förra hösteninom det parti som frågade mig om,nämligen moderata samlingspartiet, och där togman klart ställning mot en selektiv välfärdspolitik.Det tyckte jag var bra.Anf. 131 ():Herr talman! Är det den inställningen somkommer till uttryck när man sänker skatterna förkapitalägare och rika med mångmiljardbelopp --mycket större belopp än vad man sedan tar frånbarnfamiljer och sjuka? Vad är det mer ni skall ta,? Ni ville inte svara på det i denallmänpolitiska debatten. Vilken är nästa grupp niskall ge er på? Och varför kan ni inte, när denekonomiska situationen är så allvarlig, dra tillbakaera skattesänkningsförslag och hålla händerna frånbarnbidragen och karensdagarna?Anf. 132 Statsrådet ():Herr talman! Den insikt som vägleder folkpartietliberalerna och de övriga partierna i regeringen äratt det utan välstånd inte finns någon välfärd. Denekonomi som och hennes partivännerlämnade efter sig är en stagnationsekonomi, som påsikt skulle få förskräckande följder för den svenskavälfärden.Snabbtåg --GöteborgAnf. 133 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillkommunikationsminister : att ett snabbtåg mellan ochGöteborg, där man kan komma ned i påmindre än , är en så viktig länk iinfrastrukturen för att skapa en stark västlig regioni det nya att man också bör kunnafinansiera den till dels med statliga medel?Anf. 134 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag är glad för alla frågor som fästeruppmärksamhet på den fantastiskt fina utvecklingvi har inom infrastrukturområdet, inte minstutbyggnaden av järnväg och snabbtåg.Frågan är uppdelad i ett antal moment. Jag skallförsöka rekapitulera dem.Till att börja med är det inte helt klart vilkensträckning denna järnväg kommer att få. Det finnstvå möjliga, antingen genom eller genomDalsland. Där finns ännu inget ställningstagande.Finansieringen är inte heller klar. Man diskuterarolika möjligheter. Regeringen håller på att försökata fram strategiska objekt som vi kan få i gång nuunder lågkonjunkturen. Detta är ett av de objekt vitittar på.Hur det skall finansieras kan jag faktiskt inte svarapå . En möjlighet är naturligtvis att ta detvia statsbudgeten. En annan möjlighet är attfinansiera detta genom att säla ut sådana statligaföretag som funnits med i statensbalansräkning och att satsa pengarna på t.ex.strategiska järnvägsutbyggnader.Då kan man naturligtvis betrakta detta som att detgår innanför statsbudgeten eller utanför, vilket mantycker är lämpligt.Erkännande av och KroatienAnf. 135 ():Herr talman! Jag skulle vilja fråga vårutrikespolitiskt intresserade statsminister när hanär beredd att föreslå att regeringen erkännerSlovenien och som självständiga stater.Anf. 136 Statsminister ():Herr talman! Jag tackar för frågan. Det pågår nuen europeisk, och delvis också global, dialog inomramen för FN om hur man skall hantera denfortsatta fredsprocessen i . Det pågår idessa dagar kontakter mellan de olika europeiskaregeringarna. Det pågår också kontakter underledning av FNs generalsekreterare och hansspecielle representant min och regeringens uppfattning gårutvecklingen i riktning mot ett erkännande avSlovenien och Kroatien.Vi har från regeringens sida redovisat situationensom den ter sig för dagen -- eller rättare sagt somden tedde sig under gårdagen -- för utrikesnämndenvid dess sammanträde i går. Det ställningstagandesom gjorts med anledning av den diskussionen äratt vi har en mycket hög beredskap för ett svenskerkännande av och , men det ärfråga om ett erkännande som skall vara ett stöd förde samlade fredsansträngningarna i den tragiskakonflikten mellan och Kroatien.Arbetsskadeförsäkringen m.m.Anf. 137 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller vissa komplikationer vidinförande av karensdagar i sjukförsäkringen.Tänker regeringen säga upp omrätt till ersättning vid arbetsskada, och tänker maninföra avtalsförbud på arbetsmarknaden?Anf. 138 Statsrådet ():Herr talman! Svaret på den första frågan är nej.Svaret på den andra frågan är att vår förhoppningär att arbetsmarknadens parter, i den händelseriksdagen bifaller ett regeringsförslag om att , inte avtalar om någonting annat.I den händelse man gör det är regeringen beredd attpröva åtgärder vad gäller förslag till riksdagen.Civilbefolkningens situation i IrakAnf. 139 HANS ():Herr talman! Jag vill säga till statsministern attrapporterna från blir alltmer alarmerande ochkatastrofala. Civilbefolkningen drabbas ovanligthårt av FN-sanktionerna. Svält, grava sjukdomaroch tilltagande barnadödlighet är bl.a. följden.Däremot, vilket jag beklagar, har sanktionernaliten betydelse när det gällt att få bort SaddamHussein-regimen.Jag vill fråga statsministern: regeringenatt verka för ytterligare förändringar i FNssanktioner och göra ytterligare katastrofinsatser förden oskyldiga civilbefolkningen?Anf. 140 Statsminister ():Herr talman! Jag delar oroför situationen i både vad gäller de humanitäraoch de politiska aspekterna. Det är inget tvivel omatt vanliga människor -- barn och civilbefolkning --är mycket hårt drabbade av den situation som i dagråder.Jag kan inte ge besked om några ytterligarekatastrofinsatser från svensk sida är planerade,men jag kan försäkra att det finns en mycket högberedskap för att sätta in det som kan blinödvändigt att sätta in.Vad gäller den rent politiska situationen är det utantvivel så att vi har anledning att beklaga att det intehar blivit en tydligare politisk förändring i . Vihar också haft anledning under de senaste dygnenatt offentligt ta del av de rapporter som kommitfrån IAEAs granskning av ansträngningar attmed olika medel bygga upp ett egetkärnvapenprogram. Det är rapporter som haringett mycket stor oro. Man har kunnat konstateraatt de irakiska myndigheterna och den irakiskaregeringen ännu icke fullt ut har visat sig varaberedda att samarbeta med det internationellasamfundet för att undanröja de tvivel på denpunkten som kan finnas.Därmed är det nödvändigt från det internationellasamfundets sida att ha en mycket strikt politikgentemot regeringen i . Man får inte tillåtaminsta tvivel att vara kvar när det gälleransträngningarna att utveckla kärnvapen, kemiskastridsmedel eller bakteriologiska krigsmedel. Detskulle bli ett långt större hot mot regionen ännågonting annat.Folkomröstning om EGAnf. 141 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern. Vi hade en folkomröstning i Sverigesenast , och vi skall få en till 1994.Den fråga många ställer sig är: Kan vi få frågor somkan besvaras med ett enkelt ja eller nej i denfolkomröstningen, eller ser statsministern att detkan bli ännu fler linjer, i likhet medfolkomröstningen ?Anf. 142 Statsminister ():Herr talman! Statsministern ber att få påpeka attfrågan om hur och när och under exakt vilkaförhållanden en folkomröstning kommer att hållasbl.a. kommer att diskuteras i den utredning underOlof Ruins ledning som tittar pågrundlagskonsekvenserna av ett svenskt EG-medlemskap. Men so oder so blir det enfolkomröstning som innebär ja eller nej till ett avSverige träffat internationellt avtal.Folkomröstningen blir ett led i enratifikationsprocess. Ett avtal antingen ratificeras,dvs. godkänns, eller ratificeras inte, dvs.underkänns. Det handlar om ja eller nej.Det finns olika möjligheter, och de kan komma attstråla samman i handläggningen. En möjlighet attgöra folkomröstningen beslutande.Folkomröstningen avser då de grundlagsändringarsom blir nödvändiga. I så fall finns mycket klararegler i regeringsformen för hur en sådanfolkomröstning skall gå till. Då är det fråga om jaeller nej till ett förslag, som redan passeratriksdagen, till ändring av regeringsformen.Också i den situationen är bara ja eller nej möjligasom alternativ.Detta är de ramar som ges. Tidpunkt och exaktutformning av folkomröstningen i övrigt återstår attpröva.Uttalande i regeringsdeklarationen omkollektivismAnf. 143 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Den har att göra med regeringens allmännaideologiska hållning och är klarast uttryckt iregeringsdeklarationen. Jag tycker därför attfrågan är principiellt politiskt intressant. Islutorden av regeringsdeklarationen sägerstatsministern att kollektivismens era är slut.Med anledning av det har jag två frågor. Är intestatsministern litet orolig för att med sådanadefinitiva uttalanden, som mycket påminner om dehårda och definitiva uttalanden som vi har hört frånvänsterhåll tidigare under detta århundrande,hamna på den historiska sophögen liktkommunismen?Den andra frågan är: Ifall kollektivismens era ärslut, vad är i så fall EG, som statsministern så gärnavill föra in oss i? Är det något slags kollektiv, ellerär det uttryck för en mera individuellt inriktadpolitik?Anf. 144 Statsminister ():Herr talman! Jag tackar förfrågan, men jag beklagar att denna form fördiskussion inte ger utrymmme för de djupareideologiska tankeutbyten som jag gärna skulle viljaha med . Jag vill passapå att ge honom en komplimang för de intressantainlägg som han har gjort i de olika debatterna, inteminst för att han i olika sammanhang har försökt attanalysera regeringsförklaringen, och då har han isina egna resonemang hamnat ganska nära dengrundfilosofi i fråga om samhällspolitiken somregeringsförklaringen ger uttryck för.Jag håller med om att det finnsen risk för att man är alltför definitiv i sinaformuleringar. Det är inte fråga om svart eller vitt,för vi befinner oss inte i någon digital värld när detgäller ideologier. Det är nog alldeles klart att vi ärpå väg från en tidsålder som kännetecknats av destorskaliga, monopolinriktade, centralistiska,kollektivistiska lösningarna till en tidsålder medmer av valfrihet, individualism, decentraliseringoch av mångfald.När det gäller EGs roll i detta sammanhang vill jagfästa kammarens uppmärksamhet på denmålformulering som gäller för den nya europeiskaunionen och som lades fast i . Dennamålformulering kommer att vara vägledande fördet europeiska samarbetet. Man talar nu om ett alltnärmare förbund mellan de europeiska folken, därbesluten fattas så nära människorna som möjligt.Det är ett försök att i en ny historisk period ta sigan de problem för vilka nationalstaterna har blivitför små, som man skall undvikaövercentralisering och i stället överlåta så mycketsom möjligt till individer, till lokala, regionala ochtill nationella politiska instanser.SkogsmarkskalkningAnf. 145 ():Herr talman!Jag har en fråga tilljordbruksministern. När skall regeringen ta sittförnuft till fånga och inse att det behövs ettsamhälleligt stöd till en storskaligskogsmarkskalkning?Skogen är svårt försurad. Det behövs akutaåtgärder. , när ni befann er i opposition,insåg ni detta och ställde sådana krav på dendåvarande regeringen. , när ni befinner er iregeringsställning och har möjlighet att vidtaåtgärder, har ni tappat denna insikt. Hur kan detkomma sig?Anf. 146 Jordbruksminister ():Herr talman! Grundinställningen är fortfarandedensamma. Avsikten är att det skall göras enskogsmarkskalkning. Det är också viktigt att se tillatt alla inblandade, även näringen, tar sitt ansvar.Postverkets adressregisterAnf. 147 ():Herr talman! Jag riktar min fråga till handlar om postverket och dess adressregister.Postverket har en tydlig ambition att bygga upp ettpersonregister utifrån de adressförändringar som vimedborgare lämnar in till posten. För att göra dethela ekonomiskt har man också ambitioner attanvända registret som inkomstkälla. Jag hartidigare frågat företrädare tillkommunikationsministern och fått svaret att detinte är aktuellt att ge ett sådant tillstånd. Jag skullenu vilja höra vad har för åsikt ompostverkets adress- och personregister samt om eneventuell försäljning av uppgifter ur detta register.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! tog upp en fråga somär aktuell så till vida att den är under beredning. Jagkan därför inte ge något besked i frågan.Det finns emellertid betydande missförstånd omvad detta handlar om. har ett registersom är uppbyggt på kommersiella villkor. Man harett trettiotal anställda som arbetar med att samla inuppgifter ur öppna källor, från tidningsurklipp o.d.,precis som man gör i andra kommersiella företag.Denna verksamhet försörjer sedan en stor gruppmänniskor som arbetar med detta på kommersiellavillkor. Posten utnyttjar inte på något vis sinsärställning, utan registren är tillkomna undersamma villkor som gäller för den huvudkonkurrentsom finns.Försvarspolitiken, m.m.Anf. 149 ():Herr talman! Statministern uttalade sig i om general på ett sätt som inte anstår enstatsminister. Statsministern sade: ''Jag har ingenanledning att bedriva polemik mot en pensioneradoch något förvirrad general. ''Björeman har bara, helt riktigt, pekat på de mycketstora ökningar av försvarsanslagen som bl.a. LarsTobisson utlovat i ett brev till några tusenförsvarsanställda i . Det var uppemot 30miljarder i friska pengar som utlovades. Detta brevhar statsministern sedan betecknat som ''internt''.Anser statsministern att han, genom att föradebatten på ett sådant sätt, ökar förtroendet förregeringens säkerhetspolitik och det svenskaförsvaret?Anf. 150 Statsminister ():Herr talman! Den svenska säkerhetspolitiken ärnog robustare än så. Jag hoppas att jag har samma uppfattning på den punkten.Diskussionen berörde inte det som upp, utan den berörde vad jag hade sagt på etttorgmöte i under valrörelsen, där jaggav uttryck för min uppfattning att polemiken,antingen via journalistens förmedling eller viageneral , byggde på felaktig grund. Detvar ett utpräglat förvirrat referat av vad jag hadesagt.Den fråga som då var aktuell var frågan omförbandsnedläggningar, rationaliseringar ochförändringar av försvaret. Jag sade då -- ochupprepar -- att få områden missköttes sågrundligt av den tidigare regeringen somförsvarspolitiken, och det vill inte säga litet. Denkris som detta innebär medför att trots attförsvarsanslagen ökar, måste det till mycket storarationaliseringar med mycket omfattandeförbandsnedläggningar. Jag ville inte ge någonfrisedel för några förband i då, och jagger ingen frisedel för . Jag förståratt man på sina håll gärna vill ha den typen avfrisedlar och löften, men skall vi övergå till attföra en försvarspolitik med sammanhang och medkonsekvens. Det behöver efter alla dessaår.Anf. 151 ():Herr talman! Statsministern använder i detnärmaste okvädingsord om sina seriösadebattmotståndare. Han har talat om generalBjörneman som att ''han hade väl dragit ned kepsenöver öronen så att han inte hörde vad jag sa''.Därmed försöker statsministern dölja att han, justvid det tillfälle som refererade till, sadeja till de skånska försvarspolitiskauttalanden, som innebar ett bevarande av deskånska brigaderna, bl.a. P 6 i . Dettahade kunnat sägas före valet. Debatten blir väldigtosaklig när man använder okvädingsord mot sinadebattmotståndare.Varför inte offentligt be general omursäkt, statsministern?Anf. 152 Statsminister ():Herr talman! tror jag att också ärförvirrad. Några sådana löften har jag inte utfäst.Jag har inte utfäst några löften att rädda vare sig detena eller det andra förbandet. Det gjorde jag inteheller i valrörelsen. Jag var mycket tydlig på torgeti . Om som ett led i någanallmän politisk populism vill utfästa löften om atträdda det ena eller det andra förbandet, får hangöra det. Jag utfäster inga löften om att rädda någraregementen i någon del av landet, förrän jag vet attvi har en försvarspolitik med sammanhang och medkonsekvens.Det var vad som gällde vid torgmötena i valrörelseni , i , i och i Umeå.Det är det besked som fortfarande gäller, oavsettförband och del av landet, in till dess att vi vet att vihar en försvarspolitik där vi kan ta ansvar förhelheten. Då hoppas jag att även --visserligen litet mot min förmodan, men hoppet ärdet sista som överger människan -- skall varaberedd att medverka till att vi äntligen får enförsvarspolitik, där vi kan ge besked om förband,besked som håller och som människor kan lita på.Frågestunden var härmed avslutad.f401 > 14 § (forts.) Prisinformationf429 > (LU 15 forts.)f405 > Anf. 153 ():Herr talman! Under en av avvårens arbete fattade vi ett beslut här i kammarenom en ny prisinformationslag. skyldighet för handeln att sätta prislapp påvaror i dagligvarubutiker med självbetjäning.Prisinformationslagen skall hjälpa osskonsumenter när vi skall välja vara, när vi skallväga pris mot kvalitet och när vi skall jämföraolika butikers utbud.Prisinformationslagen kommer att ökakonsumenternas prismedvetenhet. Vidare bidrarden till att spara tid genom att det alltid finnstillgänglig prisinformation, och tid är i dagensläge en dyrbar vara.Prisinformationslagen innebär också atthushållen på ett bättre sätt kan planera sinainköp och på bästa sätt utnyttja sinaekonomiska resurser.Konsumenterna måste ha en möjlighet attsummera inköpen innan de kommer tillkassan. Dessutom måste man som konsumentkunna göra en efterkontroll för att se om rätt prishar tagits ut. Den tekniken finns inte överallt . Därför bör prislapparna vara kvar.Ulla Orring, och tog upp kostnaderna. Kostnaden förartikelprismärkningar uppskattas till någrahundra miljoner. Uppgifterna varierar.Det motsvarar enligt konsumentberedningensberäkningar ca . Ochjag tror att man kan ta på sig denna utgift på3 kr. och person för att få denna godaprismärkning. En SCB-undersökning bekräftarockså detta.Extraprismärkningen kostar en och en halvgång så mycket och är enligt min mening tillmindre nytta för konsumenterna. Vi skall inteha någon extraprisdebatt här , men sålänge handeln envisas med att haextraprismärkningar, kan jag inte acceptera för fram kostnadsaspekten iprismärkningsdebatten.Det viktigaste är emellertid en lag somkonsumenterna och deras organisationer, dehandikappade och pensionärerna länge harfrågat efter och som vi nu förhoppningsvis får förandra gången.Det var inget enigt utskott som fattade besluteti maj . En av punkterna där det fannsreservationer var just i fråga om 11 §. Det varmoderata samlingspartiet och folkpartietliberalerna som ansåg att artikelprismärkningenvar onödig. liksomvänsterpartiet ingick i utskottsmajoriteten.Lagen skulle ha börjat gälla fr.o.m. den 1januari 1992, alltså . kommerden inte att gälla förrän fr.o.m. ,om den godkänns här . Men vad ärorsaken till förseningen? Som vi alla vet fick vityvärr en ny regering efter höstens val. En avde punkter där regeringen försöker bryta uppfattade beslut är just 11 § i prisinformationslagen.I proposition 1991/92:55 har regeringenföreslagit att denna paragraf tas bort ur lagen.Den borgerliga regeringen lyckades dess bättreinte i sina avsikter, och det får vi tackavänsterpartiet och Ny Demokrati för, eftersomde har anslutit sig till socialdemokraternasställningstagande och förslag. hartyvärr bytt fot och krupit in underregeringstäcket.Nu har handeln genom regeringens trasslandeinte fått klara signaler om att den måste följatidigare fattade beslut och har därför inteförberett sig på omställningen. Det är rimligtatt handeln får den tid som gick förlorad mellanregeringsskiftet och dagens debatt och beslutefterskänkt. Därför flyttas ikraftträdandet , till , även om visocialdemokrater gör det med en visstveksamhet.I pressen har prislappens vara eller inte varaframställts som ett av de områden där NyDemokrati ställer sig på konsumenternas sida.Ja, än så . Men det egentliga skälet tillatt Ny Demokrati accepterar prislappen är attden blir ett påtryckningsmedel för attåstadkomma en förändring så att kommunernasrätt att reglera etableringen avaffärsverksamhet minskar.Vi socialdemokrater vill ha prislappen kvar,men vi anser att den skall vara kvar därför att denskall ge en upplysning som konsumenternaefterfrågar. Konsumenternas prismedvetenhetökar, vilket i sin tur är konkurrensbefrämjande.Vi socialdemokrater lyssnar alltså påkonsumenterna, och ni andra som står bakomreservation 1 lyssnar på vinstintressena.Herr talman! Jag yrkar bifall tillutskottsmajoritetens hemställan i betänkandetoch avslag på de båda reservationerna.Anf. 154 () replik:Herr talman! Att regleringsbehovet är stort hossocialdemokraterna vet vi ju. Det var ju ocksåden förra regeringen som lade fram förslag omdenna prismärkningslag, och vi hade den 30maj en stor debatt om detta förslag i kammaren.Redan då sade vi från liberalernassida nej till denna lag.Det som har hänt är att Ny Demokratiansluter sig till detta regleringsbehov. Och deargument som jag framförde i debatten den 30maj som talesman för liberalerna stårfolkpartiet liberalerna bakom även i dag.Detta prismärkningssystem kommer att leda tillprishöjningar på varorna och till att mindrebutiker slås ut därför att de inte har råd att följalagen. Då är det enklare att lägga ned dessabutiker. Och detta drabbar alltså främst de småbutikerna. Stormarknader kommer däremotatt klara sig. Men som representant förglesbygden anser jag att denna lag kommeratt bli orättvis.Det är inte bara företrädare för handeln ochnäringslivet som kritiserar denna lagstiftning. Detgör även , ,och statens prisoch konkurrensverk. De tycker attdenna detaljerade reglering hämmarkonkurrens och leder till prisstelhet med risk förprishöjningar.Det florerar en tanke som har blivit nästan ettaxiom, nämligen att vi vill ha bortprislapparna. Men så är inte fallet. Vi anser attdet skall träffas en överenskommelse mellankonsumenterna och handeln omprismärkningen utan lagstiftning. Vi vet att vi haren rad lagar i som är mycket svåra attefterfölja. Denna nya lagstiftning blir ånyo enbekräftelse på statsmakternas klåfingrighet attreglera förhållandet mellan den enskildekonsumenten och handeln. Det protesterar vimot, och vi anser att detta fördyrar varorna dåvi i stället skall försöka få lägre priser.Prisinformation kommer alltid att vara ettkonkurrensmedel för handeln.Anf. 155 () replik:Herr talman! , man kan undra omdet är så viktigt med prislappar på varorna. Men idagens läge tror jag faktiskt att det ärnödvändigt. Jag anser att konsumenterna skallbestämma vilken service som kan krävas avhandeln. Och konsumenterna och derasorganisationer har sagt sitt. De vill ha prislapparpå varorna även om det kostar perhundralapp. Prislappen hjälper konsumenternaatt kontrollera att rätt pris har slagits in i kassan.Prislappen hjälper också till när konsumenternaskall jämföra priserna i olika butiker.Konsumenterna kan då planera sina inköpbättre.Ulla Orring tycker att detta skall ske påfrivillighetens väg. Det tycker jag också, ochdet framhöll jag i debatten . Meneftersom handelns representanter inte kommertill förhandlingsbordet är det inte så lätt. harhandeln emellertid börjat föra förhandlingaroch överläggningar med , ochdet var verkligen . Varför var det intemöjligt att sätta sig vid förhandlingsbordetdirekt efter beslutet här i ? 1988,då förra gången hadeöverläggningar med handeln, gick handelnsrepresentanter från förhandlingsbordet. Någrabutiker fick på försök slopa prislapparna.Men denna skara butiker utökades heltokontrollerat. Då blir resultatet bara ett,nämligen att frivilligheten, som , byts ut mot en lag. Och det är alltsåhandeln och inte några klåfingriga politiker häri som är orsaken till att det har blivit enlag.Anf. 156 () replik:Herr talman! I mitt huvudanförande här ikammaren för någon timme sedan tog jag uppfrågorna om vad som kommer att hända.I finns det tre Konsumbutiker,vilka förmodligen hade varit nedlagda omdenna lag redan hade införts. har endatorisering kunnat genomföras avbutikskassorna, och pengarna har lagts på enmodern hantering. Konsumenterna får ettdatakvitto där det står vilka varor som är köptaoch vad de kostar.Beträffande tillämpningen vill jag fråga IngerHestvik vem som skall bestämma. Är detkonsumentverket eller är detkonsumentvägledarna, som ju håller på attförsvinna, eller är det polisen som skall kommatill butikerna och säga att en viss butik intebehöver prismärka sina varor medan en annanbutik tvärs över gatan måste prismärka sinavaror?