prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Manhar förnekat de problem som kanuppkomma med EG. Är det möjligen detta somligger bakom att man från början har förnekat etteventuellt behov av en grundlagsändring? Har mangjort det för att slippa en debatt och slippa enopinionsbildning i EG-frågan? Den taktiska fråganär oundviklig.Regeringen har hävdat att ett kommande enbart har ett folkrättsligt perspektiv och attdet därför inte finns behov av någongrundlagsändring. I betvivlar vi dettastarkt, eftersom det hela har fått en helt annanstruktur än en rättslig struktur. Om nu regeringenfortfarande står kvar vid synen att den folkrättsligasynen gäller, bör man ju driva den linjen hela vägenut till förhandlingarna och därefter föreläggaavtalet för godkännande.Herr talman! Vi anser att man inte i onödan skalländra i grundlagen, och vi anser därför att man böravvakta innan eventuella förändringari grundlagen görs. Detta har vi framfört i motioneroch i åtskilliga debatter, och vi har även gjort det ivår reservation, som jag härmed yrkar bifall till.Anf. 33 ():Herr talman! Den här propositionen kan sägas varaett första formellt steg på vägen till Sverigesdeltagande i det europeiska integrationsarbetet.Jag tycker att det är utmärkt att så sker. Trots att enlång rad tunga remissinstanser har ansett att någonförändring av regeringsformen inte varit nödvändighar regeringen ändå föreslagit en komplettering föratt det inte skulle råda något tvivel om att degemensamma reglerna i EES skulle tolkas ochtillämpas på ett enhetligt sätt inom hela EES-området. Det är ju framför allt frågan omtolkningsbesked i förhållande till domstolarnassjälvständighet som stått i centrum för debatten.Tolkningsbesked är en ny företeelse i svenskträttsväsende, även om svenska domstolar när de tolkar svensk lag tar hänsyn till deinternationella åtaganden som har.Genom blir folkrättsligtförpliktigat att följa beskeden. Därmed kan manutgå från att domstolarna kommer att lägga tolkningsbesked till grund för sintolkning och tillämpning av den svenska regeln.Folkpartiet liberalerna har inte funnit anledning attgöra någon annan bedömning än den som görs ipropositionen i det här avseendet, och jag yrkarbifall till utskottets hemställan.Det är av intresse att konstatera att i varjeutvecklingsfas som gäller deltagande ifreds- och integrationsarbetet i försökervänsterpartiet och att förhala ochförsena arbetet.Anders och har i enmotion som väcktes begärt en parlamentarisk utredningom vilka effekter på grundlagen som ett EG-medlemskap kommer att få. Motionen tar ocksåupp behovet av någon form av utskott i ,som kan fungera som ett forum där EG-frågor kanförankras. Sedan den motionen väcktes harregeringen också kommit fram till att en sådanutredning bör tillsättas. Vi välkomnar det beslutet.Utskottet föreslår också ett tillkännagivande somtar sikte på det som denna motion har auktualiseratbeträffande parlamentets inflytande påbeslutsprocessen.Herr talman! Det är utmärkt att också regeringenär beredd att accelerera arbetet med att integreraSverige i Europa.Jag yrkar bifall till hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande nr 22.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag vill bara påpeka för YlvaAnnerstedt att påståendet om att vänsterpartietförsöker motarbeta och försena ett samarbete medEuropa inte är sant. Vad vi vill är att behålla densvenska suveräniteten som grund för ettinternationellt samarbete med de europeiskaländerna, med de länder som tillhör EG och medvärlden i övrigt. Vi tycker att det är engrundläggande förutsättning för ett internationelltsamarbete att det skall ske utifrån varje nationssuveränitet. Det vore naturligtvis värdefullt om fleromhuldade värdet av att vi i den svenska riksdagenskall kunna fatta beslut om svensk lagstiftning ochatt vi inte skall underordna oss överstatliga organ.Om det vore så att detta med säkerhetinte kommer att innebära en överstatliginblandning tycker jag att det vore lugnast att väntaoch se hur det avtalet kommer att se ut, så att vi kanvara säkra på att så blir fallet. Det finns ingenanledning att gå in i avtal och framför allt inte atttolka dem innan de ens är färdigförhandlade och viinte har pappren på bordet. Jag skulle önska att denmåttan och sansen även gällde folkpartiet.Anf. 35 () replik:Herr talman! Naturligtvis är det självklart också förfolkpartiet liberalerna att man som grund iintegrationsarbetet skall ha en svensk suveränitet.Men i förhållandet mellan stater och andra somförhandlar om ett samarbete är det nördvändigt väger för- och nackdelar i det kommandesamarbetet. får man ge, och ibland får manta. Detta är förhållandet i alla sammanhang, ochdet gäller också samarbetet med Europa.Det är ju inte fullständigt okänt vad ett EES-avtalkommer att innebära -- det finns ju mycket tydligasignaler om vad det kommer att innebära för oss.Vi gör bedömningen att fördelarna är så mycketstörre för oss än nackdelarna att vi i folkpartietliberalerna tar chansen att vara med i deteuropeiska integrationsarbetet. Vi vet också har en tidtabell för sitt arbete, går ocksåarbetet fortare och smidigare. Detta har vi insettockså i detta fall.Anf. 36 () replik:Fru talman! tycker att man skallväga för- och nackdelar mot varandra och att man ien förhandling skall ge och ta. Det är naturligt gör så, det tycker jag också. Men det finnsolika vikt och värden i de frågor som är inblandadei dessa avseenden. Och frågan om ett landssuveränitet har inte samma vikt som t.ex. frågan omman skall ändra ett lands miljöregler på något sätteller om man skall försämra eller förbättra någotannat. Jag menar att demokratifrågan, dvs. ettlands självbestämmanderätt, är överordnad allaandra frågor, och den är central. Det är ingentingsom man kan förhandla bort därför att man tyckeratt det kan ge andra fördelar. Och vad som ärfördelar och vad som är nackdelar i dettaintegrationsarbete, , beror väldessutom på vilka utgångspunkter man har. Vi talarnaturligtvis utifrån olika utgångspunkter och olikaintressegrupper. Men jag tycker att det skall rådaklarhet när det gäller vilka ställningstaganden mangör och varför man gör dem. Även om det har gettssignaler om hur detta avtal kommer att se ut är detfortfarande inte så klart att man entydigt kan sägaom det innebär överstatlighet eller inte och om detinnebär att tolkningsbeskeden kommer att varabindande på ett sätt som strider mot grundlageneller inte. Hade det varit fullkomligt klart hadepropositionen inte legat på bord, ellerockså hade vi haft en proposition som mer hade gåtti linje med det som har skrivit, och hantillhör ju samma parti som . Hanmenar att det behövs mycket mer långtgåendeändringar för att det skall bli meröverensstämmelse med det som han menarkommer att bli verkligheten. Det är alltså inte såsärskilt entydigt, inte ens i liberalerna.Anf. 37 () replik:Fru talman! Nej, , vi har inte svarpå alla frågor. Och det är därför som vi i utskottethar tillstyrkt den utredning som ochBirgit har krävt i en motion från allmännamotionstiden och som även regeringen har sagt sigvilja ha. Vi vill att den utredningen skall arbetasnabbt för att om möjligt skapa klarhet så fort sommöjligt när det gäller de frågetecken som finns ochi vilken mån man kommer att behöva göraförändringar i den svenska grundlagen när man såsmåningom närmar sig den tidpunkt då beslut skallfattas om en ansökan om medlemskap i har vi på oss att göra den härutredningen, och det är först därefter som vi skallgöra det slutliga ställningstagandet.Förste vice talmannen anmälde att GudrunSchyman anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 38 Tredje vice talman ():Fru talman! I den motion som vi har väckt medanledning av regeringens förslag säger vi att dethade varit bättre om vi hade haft på ossför denna fråga, så att en parlamentarisk beredninghade kunnat se över hela frågeställningen i god tid.Vi anser alltså att regeringen inte har varittillräckligt förutseende i detta avseende. Det ärsnåriga och viktiga frågor som aktualiserat, ochdärför är det naturligtvis särskilt angeläget attberedningsarbetet sker på ett tillfredsställande sätt.Vi känner alla till att det har varit ''snabba ryck'' närdet gäller och även EG-frågan.Dessutom har vi speciella regler förgrundlagsändringar. Bl.a. måste vissa tidskravuppfyllas. Av bl.a. dessa skäl har vi inte ansett detrimligt att på grundval av det material som harpresenterats kräva en ny omgång i det skede vi nuär inne i. Det gäller ju här inte medlemskap i ,utan det gäller de eventuella konsekvenserna av ettavtal mellan EFTA och EG. Jag för min del kännerfortfarande en viss osäkerhet i detta sammanhang.Det vill jag gärna medge.Det är givet att den distinktion som görs iregeringens promemoria och i alla möjligautläggningar och remissinstanser mellan folkrättoch överstatlighet kan ifrågasättas. Detta tycker jagär en fråga som vi fortsättningsvis bör kunna ta upptill diskussion. Det är också givet att avtal som vilarpå s.k. folkrättslig grund i princip kan vara precislika bindande som en direkt överstatlighet. Vi är jut.ex. med i och har anslutit oss tillEuropakonventionen. Vi har också förbundit ossatt följa utslag i , och därmed harvi redan en bundenhet som inte har diskuteratssärskilt mycket i vårt land, utan man har tagit förgivet att det kan vara på det sättet även på grundvalav folkrättsligt karakteriserade avtal.Allt detta är naturligtvis en följd av den ökadeinternationaliseringen -- det ökade samarbetet påregional nivå i och på internationell nivå.Vi har också när det gäller FN förbundit oss att följavissa beslut som fattas av t.ex. säkerhetsrådet. Menäven det har ansetts kunna ske så att säga påfolkrättslig bas. Jag anser att detta frågekomplexsom helhet är av betydande intresse.Vi från har alltså inte motsatt oss denhär propositionens förslag. Tvärtom tycker vi attdet är bra att regeringen har hörsammat depåpekanden som framfördes från någraremissinstanser om att grundlagen borde ändras föratt man skulle vara helt säker på att det inte efterhand kunde bli fråga om grundlagsbrott i anslutningtill implementeringen av de avtal som kan komma.Rent allmänt är det naturligvis annars inte särskilttillfredsställande, som tidigare talare har varit innepå, att man skall ta ställning till de tänkbaraeffekterna av avtal som ännu inte finns. Men i detperspektiv som är för handen är det självklart attännu viktigare än den fråga som vi behandlar i dagär ju vad som komma skall. Om vi ansöker ommedlemskap i är det naturligtvis mycket viktigtatt vi har diskuterat igenom alla despeciella komplikationer av lagteknisk ochgrundlagsteknisk art som kan uppkomma. För är det alldeles givit att ett medlemskap i grundlagsändringar på en hel delpunkter.Vi har också i vår motion till i dettaärende krävt en parlamentarisk utredning omkringdessa frågor. Detta utredningskrav har biträtts avutskottet, och regeringen är på gång att få till stånden utredning av det slag som vi har syftat till. Jaghar ännu inte sett att direktiven har publicerats, ochjag kan av den anledningen inte gå in i någondiskussion om dem. Men det är alldeles givet att deti detta sammahang finns många frågor som är avsärskilt intresse. Parlamentets roll nämndes av YlvaAnnerstedt. Det är en svår och viktig fråga, och vimåste självfallet ägna den stor uppmärksamhet.Man kan säga att EG från statsrättslig synpunkt ären ofullkomlig skapelse som naturligtvis kan tänkasbli ändrad . Jag brukar säga att EG ärett slags hybrid mellan ett förhandlingsorgan för dedeltagande ländernas regeringar och en federalstat. Det finns många intressantagränsöverskridanden. Jag skall inte ta upp dessa tilldiskussion . Vi återkommer till dehär frågorna. Det är emellertid alldeles givet kan förutsätta att EG kommer att omvandlasnär det gäller beslutsstrukturen och liknande saker.Hur det blir är naturligtvis osäkert. Kommer vi medi EG har vi möjligheter att påverka. Det kan fåmånga följder. Jag har noterat att det redan nuunder talmannens ledning finns en utredning omriksdagens arbetsformer. Här tas naturligtvisfrågorna om roll i den kommandeprocessen upp. En sådan fråga som t.ex.budgetårets förläggning kan bli av intresse i dettasammanhang. Det är en fråga som jag har drivit iåratal i utan att vinna gehör. Jag menaratt vi av en lång rad olika skäl borde gå över tillkalenderårsbudget. visar det sig att alla utom har kalenderår som grund. Det skullenaturligtvis uppstå speciella bekymmer för oss, omvi alltför mycket avviker från det som gäller i deövriga europeiska länderna.En annan fråga som kanske har en större principielldimension är frågan om offentligheten. I Sverigehar vi ju en gammal tradition om allmännahandlingarn offentlighet och även om en hög gradav insyn i olika beslutsorgans verksamhet. Här ärenligt min mening den ordning som gäller inom EGinte särskilt tillfredsställande. pågår visserligendiskussioner om förändringar, men på kontinentenhar man ju en annan tradition än vi, och jagföreställer mig att den utredning som regeringen såsmåningom tillsätter måste ta upp även dennafråga. Det kan ju inte bli tal om att vi t.ex. skallupphöra med att tillämpa den offentlighetsprincipsom vi sedan århundraden tillbaka hyllar. Det kantvärtom vara viktigt för att driva frågor avdetta slag i ett Europaperspektiv.Det är alltså bra att utredningen kommer till stånd.Det innebär också att vi, så vitt jag förstår, fårganska god tid på oss. Det kan ju inte bli aktuelltmed ett medlemskap förrän vi har ändratgrundlagen. Det tidigaste årtalet för medlemskapär alltså 1995. Detta gör att vi kanske inte behöver,som tydligen menade, stressafram ett utredningsresultat, utan vi kan eftersträvaatt göra ett grundligt arbete.Fru talman! Detta var litet mer allmännareflexioner om det föreliggande betänkandet. Vihar alltså accepterat förslaget i sig och har ocksånoterat att det utredningskrav som vi ställde i vårmotion har tillgodosetts.Anf. 39 ():Fru talman! I föreliggande betänkande behandlaspropositionen /91:65 om ändring avregeringsformen med anledning av ett europeisktekonomiskt samarbetsområde samt ett antalmotioner.I juni 1990 inleddes formella förhandlingar mellanEFTA-länderna och EG om ett fastare strukturelltsamarbete. Avsikten är att ett sådant samarbeteskall träda i kraft --1993 samtidigtsom EGs inre marknad fullbordas.Förhandlingarna kan enligt propositionen inteberäknas vara slutförda förrän under loppet av1991. Orsaken till att regeringen ändå har väcktfrågan om lagändring med anledning av ett är att avtalet, sådant det kan förutses enligtregeringens mening, i ett avseende aktualiserar etttillägg till regeringsformen.Det som på nuvarande ståndpunkt gör attregeringen föreslår ett förtydligande avregeringsformen är att domstolar och andramyndigheter i vissa fall skall eller får inhämta s.k.tolkningsbesked från domstol på internationellnivå. I övrigt anser regeringen att det saknas skälför grundlagsändring med anledning av ett EES-avtal.Med anledning av propositionen har det väckts fyramotioner, men ingen av dem gäller den föreslagnagrundlagsändringen som sådan. I två fall yrkasavslag på propositionen. I betänkandet framhållsatt statsrådet harinformerat om EES-förhandlingarna.På utskottets begäran har statssekreterare , som är vice ordförande i denförhandlingsgrupp som har hand om rättsliga ochinstitutionella frågor i det pågåendeförhandlingsarbetet, lämnat information och svaratpå frågor inför utskottet.I utskottsbetänkandet föreligger en reservation avvänsterpartiet och . I reservationenframhålls att grundlagsändringen inte, som brukligtär, har beretts under parlamentarisk medverkan.Vidare riktas kritik, därför att lagrådet inte harhörts.Inom upprättades enpromemoria ''Ett Europeiskt EkonomisktSamarbetsområde (EES) och den SvenskaGrundlagen'', som remitterades till bl.a. högstadomstolens och regeringsrättens ledamöter.Efter remissen bereddes ärendet iregeringskansliet. I ett fall som detta är det inteobligatoriskt med hörande av lagrådet. består av ledamöter i högsta domstolenoch regeringsrätten. Ledamöterna kan ju förväntasha samma uppfattning i egenskap avlagrådsledamöter och domstolsledamöter, varfördet här inte finns något motiv för att avslåpropositionen.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 40 HANS LEGHAMMAR (mp) replik:Fru talman! Jag frågade om den snabbaförändringen i regeringens handläggande av de härfrågorna. I denna kammare har man vid fleratillfällen styvnackat sagt att det inte behövs någongrundlagsändring. Avtalet skulle helt och hålletbygga på folkrättsliga förhållanden. Min fråga blirdå: Har man i så dålig kunskap ide här frågorna att man måste gå på pumpen vid enremissrunda och ådra sig förödande kritik? Ellerhar remissinstanserna missuppfattat det hela? Harman inte sett hela avtalsutvecklingen, somregeringen förhoppningsvis skulle ha klar för sig,för att man skall kunna driva det hela på folkrättsliggrund? Eller finns det, som jag var inne på i mittinledningsanförande, taktiska skäl bakomförnekandet av problemen i samband med EG-frågorna?Anf. 41 () replik:Fru talman! gav ju inte mycket beskedom de bakomliggande diskussionerna. Vi fick höradet som står i betänkandet, men det kan vi ju läsasjälva före debatten. Det vore intressant att höravarför det är så bråttom. Vilka överväganden görs?Är det detta att man vid en förhandling måste vägaför och emot och att man då måste uppge något?Alltså: Vilket är skälet till att det är så bråttom?Varför kan vi inte få se på det här avtalet innan vitar ställning till om grundlagen behöver ändras ellerinte? Om regeringen är absolut säker på att enändring inte behövs, är inte detta förfarandenödvändigt.Nu har man lyssnat på tunga remissinstanser, somhar ansett något annat. Då bör man takonsekvenserna av det och helt enkelt vänta och seom de farhågor som många har framfört, också häri debatten, besannas. I så fall får man återkomma,antingen med ett grundligare genomarbetat förslagtill grundlagsändring eller genom att ta ställning föratt vi inte skall ges oss in på detta. Att köpa grisen isäcken på det här viset är uppseendeväckande medtanke på att det gäller så allvarliga frågor. Det voreintressant att få höra hur socialdemokraternaresonerar kring detta, vilken form av signalsystemman begagnar sig av och i vems intresse.Anf. 42 () replik:Fru talman! Till Hans Leghammar vill jag barasäga att jag inte kan se att regeringen har ''gått påpumpen''. Även remissinstanserna framför olikauppfattningar. Jag kan inte se att det är någonspeciellt förödande kritik som regeringen har fått.Okunskap vet jag inte om man kan tala om.Regeringen besitter väl, som jag ser det, den störstakunskapen om vad som gäller i det här fallet.Gudrun undrar varför det är bråttom.Skall man ändra grundlagen måste man göra det isamband med ett val till . Vi har val i år.Sedan dröjer det dröjer det till nästa val.Även om de aktuella förhandlingarna slutförsunder innevarande år har man efter slutingen möjlighet att ta upp frågan om förändringarförrän i samband med valet . Därför tycker jagatt man har goda skäl att behandla förtydligandetav grundlagen i det nu aktuella sammanhanget, föratt vara på den säkra sidan. Det anser jag inte är attköpa grisen i säcken. Det är en beredskapsåtgärd,som jag ser det.Anf. 43 HANS LEGHAMMAR (mp) replik:Fru talman! säger att det inte finnsnågot fog för mig att säga att regeringen har ''gåttpå pumpen'' i de juridiska frågorna, eftersom detfinns många olika inriktningar på remissvaren.Men, , åtta tunga juridiska instanser haronekligen svarat på dessa spörsmål. Fem av de åttahar kommit med kritik mot regeringenshandläggning av frågan. Att de andraremissinstanserna, som inte har en direkt inriktningpå de här svåra och krångliga juridiska frågorna,inte har väckt kritik på detta område är ganskanaturligt. Men jag tycker att det väger tungt att såbetydelsefulla remissinstanser i de här frågorna harvarit så kritiska mot handläggningen av ärendet.Det är mycket befogat att i frågasätta att regeringenblev tvungen att ändra sig. Man hade inte för avsiktatt komma med förändringsförslaget från början,utan man har gjort det efter remisskritiken från detunga juridiska instanserna. Det är där jag menaratt man har ''gått på pumpen''. Då är frågan, StureThun: Är det av taktiska skäl som regeringen harhandskats på detta sätt med frågan tidigare, för inte vill ha en djuplodande debatt om EG-frågorna, så att kunskapen ökar hos allmänheten,eller visste man inte riktigt vad man gav sig in på?Frågan är faktiskt berättigad.Anf. 44 () replik:Fru talman! säger att man gör detta föratt vara på den säkra sidan. Jag vill påstå att mangenom att göra på det här sättet hamnar på denosäkra sidan. Vi har ännu inget avtal att ta ställningtill. Även remissinstanserna hade olikauppfattningar och många var mycket negativa. Enuppfattning som remissinstanserna var tämligenöverens om var just hur de skulle kunna yttra sigöver ett avtal som de ännu inte hade sett. Sedangjorde de det i alla fall och kom fram till olikauppfattningar.En del tunga remissinstanser menade att det ändåbehövdes en grundlagsändring, och då ändrade sigregeringen. Det var bra, tycker jag, att man gjordedet. Men varför ändrade man sig inte fullt ut ochsade att vi får avvakta. Tydligen är det inte möjligtatt utifrån detta material och det vi tror att avtaletskall innehålla ge något klart besked i den härfrågan. Det vore mer rimligt att göra så. Det måstefinnas någon politisk anledning, , till med förbundna ögon gör grundlagsändringarsom man inte tror behövs, men som man gör för attvara på den säkra sidan. Varför är det så bråttom?Anf. 45 () replik:Fru talman! Det var inte alla remissinstanser, vilketHans Leghammar själv säger, som hade kritik attframföra. Det är vanligt att man lyssnar påbeskeden och sedan gör en sammanvägning.När avtalet blir klart får Hans Leghammar allamöjligheter att debattera detta i . Avtaletkan inte antas utan att fattar beslut omdetta.Som jag sade förut, , är det härfråga om att ändring av grundlag inte kan ske annatän i samband med ett riksdagsval. Vi har val i år.Sedan har vi inte val . Är EES-avtaletklart i slutet av detta år, så att det kan träda i kraftvid årsskiftet 1992-1993, får det ändå vänta till 1995,som tredje vice talmannen framförde i sittanförande, om man skulle avvakta avtalet helt ochhållet. Men, och det sade jag i mitt anförande, somman kan se det behöver kanske den härgrundlagsändringen göras.Förste vice talmannen anmälde att HansLeghammar och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 46 ():Fru talman! Det var förvisso ett historiskt beslutsom vi tog här i kammaren förraåret, om att vi skall söka medlemsskap i EG. Detär riktigt att vi har begärt en grundlagsändring i vårmotion. Jag kommer att kunna fatta mig mycketkort, eftersom den motionen är gemensam förfolkpartiet liberalerna och oss.Vi har fått motionen besvarad och vi får som vi vill.Det hade självklart varit bra om beslutet hadekommit litet tidigare. Det hade vi efterlyst. Men jagtycker att vi skall vara glada över att den härutredningen nu kommer att tillsättas. På det sättetgår vi vidare.Jag kan inte låta bli att kommentera något av detsom bl.a. Man skallkomma ihåg att utgångspunkten för den kritik somkommer och från äratt man vill sätta alla käppar man kan i EG-hjulet.Det är i alla fora så att de här två partierna frånolika utgångspunkter försöker stoppa uppprocessen. Jag tycker att det vore lika bra attrepresentanter för dessa partier sade att det är så, istället för att gömma att detta är huvudmålet närman går in i debatter med olika synpunkter.Jag yrkar bifall till majoritetens förslag och räknarmed att grundlagsutredningen skall komma tillstånd snabbt och kunna arbeta effektivt, så att vi fårett medlemskap i , som är till nytta för hela EGinte minst för ; ekonomiskt, kulturellt och iövrigt.Fru talman! Jag yrkar således bifall till majoritetensförslag.Anf. 47 HANS LEGHAMMAR (mp):Fru talman!