prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — när minst två av de deltagandeföretagen var för sig har en omsättning inom EG på250 miljoner ecu.Motsvarande lagstiftning behövs också i Sverige.Det är naturligt att vi börjar anpassa oss till deregler som kommer att gälla för när vi omnågot år är medlemmar i . Därför är det viktigtatt konkurrenskommittén i sitt slutbetänkande tarett samlat grepp och föreslår en enhetlig ochheltäckande konkurrenslagstiftning.Huvudärendet i detta betänkande handlar, somtidigare sagts, om konkurrenslagstiftning pålivsmedelsområdet. Det är ett förvånande ochanmärkningsvärt förslag. Bristen på konkurrensinom svenskt näringsliv löser man inte med ensärskild lag för företagen på livsmedelsområdet.Konkurrenskommittén är inne i sitt slutskede. Inomnågra veckor lägger den fram sitt slutbetänkande.Den bör då lägga fram ett samlat förslag tillkonkurrenslagstiftning som svarar mot de ändradeförutsättningar som vuxit fram genom de senasteårens internationalisering och mot de villkor somkommer att ställas för svenskt näringsliv iframtiden.Vanligtvis brukar det här i kammaren råda en breduppfattning om att det behövs en enhetlig ochgenerell lagstiftning på olika områden. I det härfallet som gäller livsmedelsområdet görs ett avsteg.Med stöd av och socialdemokraternaföreslår regeringen en särlagstiftning pålivsmedelsområdet. Förslaget har flera uppenbarabrister och lagstiftningen är tekniskt och till sinnatur ologisk i flera avseenden. Det är ensärlagstiftning som riktar udden motkooperationen, men inte mot hela kooperationenutan bara mot producentkooperationen ochprimärledet.Jag kan till fullo instämma i det sommarknadsdomstolen sade i sitt yttrande överkonkurrenskommitténs delbetänkande. Man sadeatt det inte är nödvändigt med en provisorisklagstiftning för livsmedelsområdet. En sådanlagstiftning behövs helt enkelt inte, i synnerhet somkonkurrrenslagen kommer att gälla även efter den1 och omfatta de sektorer som omfattasav prisregleringen.Förslagen i propositionen och utskottsmajoritetensställningstagande strider också -- som sade -- mot jordbrukspolitiskabeslut. Detta har även sagts av tidigare talare här under den föregående debatten.Vi har ofta här i kammaren talat om behovet avlångsiktiga och fasta spelregler -- även densocialdemokratiske företrädaren talade i denföregående debatten om långsiktiga spelregler --men ser vi något som är motsatsen. Vi serryckigheten och osäkerheten som kommer attsprida oro i de företag och bland de människor somär berörda.Regeringen och socialdemokraterna med stöd avfolkpartisterna i näringsutskottet har inte beaktatriksdagens uttalande angåendemöjligheterna att exportera tillfälliga överskott. Nuvill man begränsa dessa möjligheter genom ensärlagstiftning. Det finns kanske skäl att citera vadjordbruksutskottet uttalade -- detsom socialdemokraterna och nu villförbjuda. Det finns tillfälliga överskott påjordbruksområdet beroende på säsongvariationeroch på andra faktorer. uttaladei fjol: ''Det måste också, som utskottet tidigareunderstrukit, finnas möjlighet att hanteraförsäljning av tillfälliga överskottskvantiteter. Detbör vara möjligt att finna former för detta somförenar behovet av samordning och utnyttjande avskalfördelar med de krav som samhället måsteställa på väl fungerande marknader. Säljbolag,också branschvisa, kan utgöra en lämplig form föratt hantera säsongvariationer och tillfälliga mindreexportkvantiteter. Utskottet förutsätter att behovetav en effektiv samverkan för angivna ändamålbeaktas i den fortsatta beredningen avkonkurrenskommitténs förslag.'' Detta yttradeställde sig en riksdagsmajoritet bakom.Människans minne brukar vara kort.Men det är förvånande och anmärkningsvärt attvarken regeringen, socialdemokraterna ellerfolkpartiet minns detta ställningstagande som inteär gammalt. vill ni hindra det somni ansåg var nödvändigt . Jag ställer frågan tillsåväl som till GudrunNorberg: Vad är det som har inträffat och varförhar ni ändrat uppfattning? Det som var tillåtet i fjolär kriminellt och skall bestraffas.Den lag som ni nu är beredda att driva igenom slårockså orättvist. Den är bara avsedd för de företagsom köper sådana jordbruksprodukter somomfattas av gränsskyddet. Ni diskriminerarkooperationen som företagsform, eftersom det ilagen görs undantag för koncerndrivenverksamhet.Kooperationen är ett viktigt komplement tillstatliga och privata företag. Den bidrar tillmångfald ägandet, vilket i andra sammanhanganses vara värdefullt.Kooperationen tar också tillvara de enskildamänniskornas intressen, vare sig de ärkonsumenter eller producenter, så att de kan hävdasig på marknaden.I en diskussion om monopol eller inte monopol ärdet också viktigt att säga att kooperativ verksamhetaldrig kan få monopol. bestårav egenföretagare som i samverkan försöker uppnåvad man inom en koncern vill uppnå för att fåslagkraft. När små egenföretagare sluter sigsamman för att uppnå den stores styrka villsocialdemokraterna förbjuda det.I andra länder uppmanar man till samverkanmellan olika företag. I vårt närmaste södragrannland har den danskejordbruksministern t.o.m. riktat en uppmaning tillden danska jordbrukskooperationen att förstärkasamverkan. I gör regeringen tvärtom. Därvill socialdemokraterna bestraffa samverkan ikooperation men acceptera samverkan i koncerner.Ologiskt är ordet.Udden riktas nu mot primärledet ilivsmedelskejdan. Jag måste fråga Inga-BrittJohansson: Varför görs ingenting motkoncentrationen inom livsmedelshandelns olikakedjor? Är inte den lika farlig? Borde man inte taitu även med den? Varför tar man itu med bara endel?Från rättssäkerhetssynpunkt är det viktigt att alllagstiftning är generell, oavsett företagsform ellerbransch. Därför borde konkurrensutredningensslutbetänkande ha inväntats, så att vi hade fått ensammanhållen och generell lagstiftning och inte enspeciallagstiftning som riktar udden mot en del avnäringslivet i Sverige.Jag är medlem i . Mitt medlemskort är ett bevis pådetta medlemskap. Jag måste därför fråga? Vad ärdet för skillnad att vara medlem i KonsumNorrbotten och att vara medlem i enproducentkooperativ organisation? Borde man intebehandlas lika oavsett var man är medlem? Varförskall de som är medlemmar i enproducentkooperativ organisation missgynnas,men inte jag som medlem i ?Inga-Britt ägnar mycket tid åtkooperation. Och vi har vid olika tillfällen hörthenne vältaligt plädera för vikten av kooperationoch kooperativ samverkan. Hon har dessutom haftett speciellt uppdrag som ensamutredare omkooperativa lösningar inom olika sektorer. Honpresenterade för sedan ett betänkande medrubriken det an. Och jag ber, herr talman,att få citera några rader i det betänkandet. ''Vi anser att den kooperativa företagsformen ärvärd all uppmuntran eftersom den ger unikamöjligheter till närdemokrati och direkt inflytandeför människorna i deras olika roller somproducenter av varor och tjänster, konsumenter,boende eller brukare av offentliga tjänster. ''Detta betänkande presenterade Inga-BrittJohansson . några månadersenare tycks hon ha bytt uppfattning. Det som imars skulle uppmuntras skall bestraffas.I samma betänkande skrev :''Kunskaperna om kooperation är som vi visatmycket bristfälliga inte bara bland allmänhetenutan också bland beslutsfattare i offentligförvaltning och näringsliv. ''För att råda bot på denna kunskapsbrist föreslårInga-Britt i sin utredning att kooperativarådet ordnar en eller flera konferenser föratt lära ut vad kooperation är.Herr talman! Jag föreslår att fort det över huvud taget är möjligt anmäler sigtill någon av dessa konferenser för att lära sig vadhon själv har föreslagit.Gudrun sade tidigare att hon inte tyngs avansvar för de areella näringarna. Det kanske honinte gör, och jag tycker att det är allvarligt. Men jagtycker att och tyngs avansvar för att ständigt göra upp medsocialdemokraterna. Jag förstår mig uppriktigtsagt, , inte på . Jagtycker att är en alldelesutomordentlig och förståndig politiker. Och vi många tillfällen haft ett fint samarbete inäringsutskottet. Men jag förstår inte när GudrunNorberg och agerar skyddsängel försocialdemokraterna. Hur många uppgörelser medsocialdemokraterna tål egentligen? Förnågra år sedan hade ni en uppgörelse om försvaret.Nu har ni haft en skatteuppgörelse. Gränsskyddetskall göra upp med socialdemokraternaom och även om konkurrenslagstiftningen.Det finns också anledning att ställa frågan: Hurmånga sådana soloåkningar från sidatål den andra delen av den allians som har gått frammed ett gemensamt program som kallas Ny start förSverige? Hur länge kommer den andra delen avdetta äktenskap att stillatigande se att ifråga efter fråga gör upp med socialdemokraterna?Den lagstiftning som läggs på bordoch som socialdemokraterna och folkpartiettydligen är beredda att rösta igenom, innebär skall ha förbud och att man också skallstraffsanktionera ett förbud. Jag vill ställa någrafrågor såväl till som till Inga-BrittJohansson. Vem skall ni straffa? Vem skall fåfängelse? Är det de enskilda medlemmarna i dekooperativa föreningarna? Är detstyrelseledamöter, verkställande direktören ellernågon annan som ni skall utdöma straff för?Herr talman! vill jag säga att om man villsänka priserna på livsmedlen, vilket det finnsanledning att göra, skall man göra det med andramedel än med de medel som föreslås. Vi kanrekommendera en sänkning av momsen pålivsmedel, som vi från sida under många århar föreslagit och som vi nu kanske kommeratt få ett positivt beslut om, inte verkar det som,men tror jag att vi kommer att segra på denpunkten.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till reservationerna 1, 4 och 18.Anf. 117 () replik:Herr talman! säger att folkpartietagerar skyddsängel åt socialdemokraterna. Hansyftade då på de uppgörelser som har skett omskattereformen och en del annat. Ja, det kanförvisso vara påfrestande att göra upp medsocialdemokraterna, det förnekar jag inte. Men detgäller att hålla sig till vad som är sakligt riktigt ochinte till vad som är taktiskt riktigt. Om vi skall talaom uppgörelser med socialdemokraterna tror jaginte att har så förfärligt mycketatt yvas över. Dessa frågor som gäller bl.a. PBLfinns det, såvitt jag minns, en uppgörelse mellansocialdemokraterna och . Och stårni också inför möjligheten att på nytt göra upp medsocialdemokraterna i en annan fråga som rör dettabetänkande, nämligen en sänkning av matmomsen.Per-Ola talar också om det tillfälligaöverskottet, säsongsvariationer, och undrar om viminns vad vi sade . Jo, det minns vivisst. Och i det ingår faktiskt attjordbrukspolitiken, livsmedelsproduktionen, ocksånu skulle få leva under ungefär samma regler somannan företagsamhet. När det gällersäsongsöverskotten skriver utskottet ibetänkandet: Enligt utskottets mening är detviktigt att utvecklingen och hanteringen av desäsongsmässiga överskotten av kött följs nogaunder övergångsperioden. Det torde i första handvara en uppgift för jordbruksverket att göra ensådan utvärdering. Det finns också anledning attfölja i vilken utsträckning avsatta medel användsför att jämna ut säsongsvariationer. Om det vidutvärderingen skulle framkomma att förekomstenav tillfälliga överskott av kött på den svenskamarknaden innebär allvarliga problem förprisbildningen, bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder.Jag tror att den som är bäst skickad att bevaka dessafrågor borde vara jordbruksverket.Jag skulle också vilja ställa en fråga till Per-OlaEriksson när det gäller hans syn på konkurrensmellan företag i övrigt. Jag vill peka på hur illa denfaktiskt stämmer med den uppfattning som Per-OlaEriksson har när det gäller konkurrensskyddet pålivsmedelssidan.I reservation 1, som jag yrkade bifall till och sommoderata samlingspartiet, liberalernaoch står bakom, står det så här:''Endast om marknadsekonomin fungerar väl, dvs.utan att företagen skyddas genom t.ex.protektionism, regleringar och kartellsamarbete,kan företagen bli verkligt stabila och starka ochdärmed konkurrenskraftiga på den internationellamarknaden. ''Detta står bakom, såvitt jagförstår. Det borde väl gälla livsmedelspolitikenockså? Jag kan inte förstå hur man kan ha en sektorundantagen och ha en särskild reglering och ensärskild lag för den sektorn. Den konkurrenslagsom blir särskild nu är temporär och skall övergå iden generella så snart som denna kommer till.Jag vill även läsa vad som står på s. 46 imotionshäftet, där i en motion avAgne talar om byggbranschen:''Byggbranschen domineras av några få storakoncerner som ofta själva äger andra företag iproduktionskedjan.'' -- Det måste vara storalikheter med jordbruks- ochlivsmedelsproduktionen -- ''Det kan gerationaliseringsvinster men hämmar ocksåkonkurrensen. Det är nödvändigt att aktivtförhindra sammanslagningar och uppkomst avproduktionskedjor och samarbete i konsortiermellan de stora svenska byggföretagen. Mångfaldoch konkurrens skall stimuleras. ''Det är alltså en centerpartimotion som jag citerarur. Jag håller helt med om detta. Det är fakta. Mendet måste gälla hela det näringspolitiska området.Man kan inte ha undantag för en viss yrkeskår.I en partimotion från står det: ''För attbibehålla en sund konkurrens inom näringslivet ochhindra att olika företag som redan har en avgörandedominans inom en bransch eller en region får en såstark ställning att det innebär risk för monopol ochstark ägarkoncentration bör en fusionskontrollinföras i .'' Varför gäller detta intelivsmedelspolitiken?Anf. 118 () replik:Herr talman! Jag vill tacka för atthon så vackert har citerat ur våra motioner. Hon valde också de avsnitt som jag självkunde ha citerat, om jag inte redan hade förbrukatmin i förväg anmälda debattid. Vi står för detta.Så säger att hon vill ha sammaregler för livsmedelsområdet som för annanverksamhet. Det tycker också jag. Men varför infördå och ensärlagstiftning på livsmedelsområdet? Det endasom och har fått med iuppgörelsen över en kaffekopp efternäringsutskottets sammanträde är att man skallfölja denna verksamhet noga. Det var en väldigtliten ersättning man fick för att man hjälpersocialdemokraterna att slussa detta förslag genomriksdagen.Jag håller med om att vi skallavskaffa regleringar. Men om vara logisk, borde hon inte införa en nyreglering. föreslår ju ochfolkpartiet en särskild reglering, fastän de i andrasammanhang talar om avreglering. Riksdagenbeslöt att avreglera jordbruket ochjordbrukspolitiken. Då skall man inte senareinföra en ny lagstiftning på detta område.Jag vet att är kooperativtintresserad och engagerad. Jag tror faktiskt att honinnerst inne tycker att har gjort fel, menhon är tvungen att försvara en dålig sak, som en avhennes partikolleger har gjort upp om medsocialdemokraterna. Jag beklagar detta, men såkan det ibland gå.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag måste nog göra på denna punkt. Jag är inte i otakt medfolkpartiets politik när det gällerlivsmedelskonkurrensen, som vi nu diskuterar. Jag tycker inte att skall hånaoss för någon kaffekopp i samband medskrivningen om jordbruket. Det var varken någonkaffekopp eller någon avgörande skrivning i dettapaket.Det som har lett till det slutligaställningstagandet är det sakligt riktiga i det som jaghar framhållit i mina citat tidigare. Det gäller att fåen enhetlig konkurrenspolitik för hela näringslivet.Eftersom jordbrukets reglering nu försvinner frånden , är det viktigt att sätta in anpassningen tilldet marknadsekonomiska samhället så snart sommöjligt. Jag tror att ni gör jordbrukarna en otjänstmed att försöka förhala och bromsa utvecklingen.Även om det är smärtsamt och jobbigt förlantbrukarna med avreglering och att fåkonkurrenslagstiftning, är det bättre att de kananpassa sig nu i lugn och ro inom gränserän när de har hamnat i den svårakonkurrenssituationen inom EG. Det är bättre attvi har ett stabilt jordbruk . Jag hoppas attdet svenska jordbruket skall kunna stå starkt i denkonkurrensen.Anf. 120 () replik:Herr talman! Jag beklagar att varskyddsängel åt socialdemokraterna i denna fråga.Det var möjligt att skjuta på ärendet till hösten.Det fanns stöd från , ,och för en sådan linje. Då hadevi haft konkurrenskommitténs slutbetänkande. Dåkunde vi ha infört en samlad lagstiftning för heladetta område. tvingas jordbruket utsätta sigdels för beslutet , dels för ett nytt beslut. Såsomen följd av kan det bli fråga om ettbeslut och genom svenskt medlemskap i kanskeytterligare ett beslut. Detta, ,skapar inte den stabilitet och den långsiktighet somvi i andra sammanhang är överens om skall gälla förnäringslivet.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik.Anf. 121 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 3, 7, 19 och 22, men jag står bakomalla de reservationer där mitt namn anges.Jag vill inleda med att påpeka att detta betänkande,som framgår av rubriken, handlar omlivsmedelslagstiftningen. Men det handlar ocksåom monopolverksamhet i allmänhet och även oms.k. naturliga -- vanligen tekniska -- monopol. Deingår i rubrikens ''m.m.'' och är minst lika viktigasom livsmedelskonkurrensen.Man vill gärna göra till ettenfrågeparti. Vi borde väl då avhålla oss från attdiskutera sådana här frågor somkonkurrenslagstiftning och monopol. Det är fel --dubbelt fel. Den gröna rörelsen står inte bara för attbevara den natur som vi alla för vår överlevnad ärhelt beroende av. Den gröna rörelsen står också fören långsiktig mänsklig solidaritet, som hela tidenvill ta med kommande generationers intressen ochintressena hos de fattiga av världensbefolkning i de praktiska politiska avgörandena.Slutligen har vi en stark känsla för solidaritet ochrättvisa även i vårt eget land, där vi alla måsteminska våra anspråk på jordens resurser. Det gällerdå i första hand dem som förbrukar mest: denågorlunda välsituerade.Allt detta vill vi åstadkomma genom generelltverkande regler inom marknadsekonomins ram ochavvisar mycket av den detaljstyrning somsocialdemokratin sedan gammalt tillämpar och somdess värre ofta har visat sig lönsam i fiskafängetefter röster.Vår generella politik borde vid det här laget varavälkänd, men eftersom den ännu inte är accepteradså upprepar jag den. Genom minskad skatt påarbete -- jag vill ånyo påminna om våra förslag omkraftigt minskade arbetsgivaravgifter -- samt ökadskatt på energi, skadliga utsläpp och råvaror vill viförmå människorna att hushålla med det sommänskligheten har ont om men sluta att spara påden tillgång som är underutnyttjad och ständigtförnyas, nämligen mänsklig arbetskraft. Allt dettaär väl förenligt med en marknadsekonomi där manerkänner att skatter och kollektiv solidaritet ocksåär nödvändiga i ett mänskligt samhälle.Konkurrens är ett naturligt och viktigt inslag i varjesamhälle som vill utnyttja sina resurser. Ikonkurrensen får människan vilja att prestera merabåde för egen del och för det kollektiv hon tillhör.Detta är legitima uttryck för konkurrensen somökar produktivitet och kreativitet.Detta är allmänt erkänt och tycks nästanvara den enda och hela sanningen om människansväsen. Det är ett framsteg att vänstern i storutsträckning accepterar detta. har det letttill att vi i tvingas efterlysa en merabalanserad syn på mänskligt samarbete, nämligenatt erkänna människans vilja att samverka ikollektiv, att uppoffra för det gemensamma bästaoch för de svagas bästa, kort sagt det kristnabudskapet: ''bären varandras bördor, så uppfyllen iKristi lag''.Konkurrensyran har gripit både regering ochborgerlighet och har lett till att man tycks varatotalt blind för de områden där konkurrensen intekan fungera. Man föreställer sig att den kan finnasöverallt. Detta har lett till en omfattandevanskötsel av de statliga och kommunalaverksamheter som utgör s.k. naturliga monopol.Man låter ledarna för dessa verksamheter ombildadem till aktiebolag där de utan kontroll kan ta utmonopolvinster som de sedan i samma företag kananvända för att starta konkurrensutsattaverksamheter.Det gäller de rikstäckande naturliga monopolen:telefonnät, posttjänst, järnvägsnät, vägnät, elnät.Lokalt gäller det VA-nät, eldistribution,fjärrvärme, kabel-TV, gatunät, vägbelysning ochen hel del annat tekniskt.Det är uppenbart att de gamla partierna i denallmänna marknadsekonomiska yran har tappatkontrollen. är det uppenbart att ,och Posten styr regeringen och intetvärtom. Liknande förhållanden råder ofta ute ikommunerna. Under intryck av den ekonomiskakris som både stat och kommuner upplever har detblivit en universalmedicin att bolagiseraverksamheten utan att man beaktar de långsiktigamonopolriskerna.Det är därför som vi i enlighet med reservation 7har föreslagit en grundlig utredning om naturligamonopol, ett förslag som vi för övrigt ställt i ettantal motioner som ständigt behandlas med sammanonchalans. , jag skulleverkligen vilja höra vad socialdemokratinegentligen anser om naturliga monopol. Jag harinterpellerat industriministern och inte fått någotsärskilt upplysande svar.Den tilltagande internationaliseringen ochstorskaligheten av företagsamheten som ieffektiviseringens namn pågår och uppmuntras avde gamla grå partierna ser vi i med stororo. Det leder till sämre konkurrens, det leder tillökad resursförbrukning, särskilt när det gällertransporter, vilket är naturligt. Ju storskaligare,desto längre väg mellan producent och konsument,desto mera transporterande fram och tillbakamellan olika specialtillverkningar.Transportområdet är ett av industrivärldens störstamiljö- coh resursproblem. Storskaligheten imultiföretagen leder till sämre beslutsfattandegenom att de som fattar besluten finns allt längrebort från den fysiska och mänskliga verklighet somberörs av besluten. Den leder naturligtvis för deanställda till ökad alienation. Även för samhället istort leder det till alienation. Människor vet intevarifrån de livsnödvändiga varorna egentligenkommer. Det leder till minskad självtillit ochtrygghet.Därför bör det internationella fusionerandetbromsas liksom det svenska. Vi behöver enkraftfullare lagstiftning mot konkurrenshämmandefusioner och vi behöver lagliga möjligheter att brytaupp existerande företag på områden där monopolhåller på att uppstå. Detta framgår avreservationerna 4 och 6.Så till livsmedelsområdet. Vi delar i och för sigregeringens uppfattning attjordbrukskooperationen på vissa områden blivitalltför dominerande och grundlagt enmonopolistisk prissättning, som staten genomjordbruksregleringen välsignat. Vi har sedan längrekrävt att enskilda producenter och små kooperativskulle skyddas av staten från ren diskrimineringfrån den stora kooperationens sida.Vi kan dock inte acceptera regeringenstillvägagångssätt när den vill införa enspeciallagstiftning på livsmedelsområdet före denkonkurrenslagstiftning som förbereds på andraområden och som är minst lika önskvärd där. Detgäller bl.a. livsmedelsgrossister och detaljförsäljareinom livsmedelsområdet samt inom bygg- ochentreprenadsektorn och byggvarubranchen. För attinte tala om vitvaror när det gäller vissaproduktgrupper.Regeringens lagförslag framläggs utan några somhelst konsekvensanalyser. Vi får inte ens veta hurmycket billigare man föreställer sig att livsmedlenskall kunna bli genom lagstiftningen. Det är enoförskämdhet inte bara mot bönderna att läggafram ett sådant här förslag utan konsekvensanalys,det är en oförskämdhet mot hela svenska folketsom älskar sina ängar och hagar och vill attkulturlandskapet skall få leva. Det är alldelesuppenbart att det här lagförslaget får konsekvenserjust när det gäller kulturlandskapet.Genom livsmedelspolitiska beslutgrundlade de grå partierna i en stornedläggning av svensk åkerjord, granplanteringoch förbuskning, särskilt i glesbygd. Man missadechansen att vrida utvecklingen åt rätt håll, i riktningmot ett mer biologiskt, sunt, extensivt ochekologiskt jordbruk.Föreställningen att man skulle få billigare livsmedelgenom att hindra bondekooperationen attfinansiera gemensam export är dessutom med allsannolikhet fel.