prot · GF0918 · 1991-11-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:18Tisdagen den 5 novemberKl. 14.301 § LedigheterLennart Brunander (c) hade ansökt om ledighetunder tiden -- förFN-uppdrag.Kammaren biföll denna ansökan.Elisabeth () skulle tjänstgöra somersättare för (v) hade ansökt om ledighet undertiden -- för FN-uppdrag.Kammaren biföll denna ansökan.Seija () skulle tjänstgöra somersättare för § Svar på fråga 1991/92:58 om stödet till debaltiska staternaAnf. 1 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! har frågat mig hurregeringen avser att utveckla samarbetet med ochstödet till de självständiga baltiska staterna.De baltiska staterna står inför en mycketomfattande och svår uppgift. Det är viktigt attSverige som grannland ger stöd till derasomvandling från delrepubliker i detplanekonomiska till demokratiskamarknadsekonomier i Europa.Mellan suveräna stater som dessutom är grannarfinns alltid ett rikt nät av överenskommelser påolika områden. Att ingå sådana med de fria baltiskastaterna och därmed skapa en ram för utökadeförbindelser och kontakter är vår första uppgift.Min resa till för sedan gällde inteminst detta. Handelsavtal undertecknades med detre länderna. Vi avser att gå vidare med avtal på enmängd olika områden, bl.a. investeringsskydd,dubbelbeskattning och tullsamarbete. På litet siktär frihandel ett naturligt mål.Det är viktigt för dessa stater att utveckla en privatföretagssektor, fristående organisationer ochinstitutioner och en väl fungerande självständigförvaltning. Här kan stöd utifrån, inte minst frånSverige, spela en betydande roll. Överföring avkunskaper på alla samhällsområden måste därförutgöra ett centralt element i vårt stöd. Denmångfald som präglar vårt eget land bör återspeglasi samarbetet. Vi kan på så sätt ta till vara det starkaengagemang som finns i för att bistå debaltiska staterna.Inom förbereds enrad olika åtgärder för att främja handel ochinvesteringar. Vi överväger också stöd tillorganisationsuppbyggnad på näringslivsområdet.Vi kommer senare att redovisa förslagen förriksdagen.Det behövs slutligen också ett omfattandeinternationellt engagemang för den baltiskareformprocessen. Detta är nödvändigt bl.a. för attmobilisera finansiella resurser och för att inlemmaBaltikum i det internationella samfundet. Här kanvi i också göra en insats för att stimuleraprocessen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför det positiva svaret på min fråga. Jag haringenting att invända mot någonting i det.Bakgrunden är att samtliga regeringspartier ivalrörelsen ställde sig välvilliga till stöd åt debaltiska staterna. Det slår igenom också iregeringsförklaringen, där det utlovas stöd ochhjälp och sägs att det är vår skyldighet att ge sådant.När bedömer utrikesministern att dettaförberedelsearbete är avslutat? När kan riksdagenfå ta del av dessa förslag som utrikesministern talarom?Anf. 3 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! Självfallet kommer en mera samladbeskrivning i budgetpropositionen, där vi också harmöjlighet att lägga fast den finansiella ramen. Menarbetet pågår, inte minst med att se till att få tillstånd en smidigare och mer effektivt fungerandeorganisation, där dessa frågor tas omhand. Detinnebär att vi hoppas att vi om någon tid kankomma med vissa konkreta rapporter om hur dettaarbete fortskrider.Anf. 4 ():Fru talman! Det behövs ett stort stöd och enlångsiktig hjälp om det skall ha någon effekt. Allanordiska stater har sagt sig vilja hjälpa ,och . Förbereds det någotsamarbete de nordiska staterna emellan för attdenna hjälp skall göras så effektiv som möjligt? Ärbalterna själva med i förberedelsearbetet, så att viinte i vår välvilja erbjuder dem hjälp som de intevill ha?Anf. 5 pAF sUGGLAS (m):Fru talman! Det är naturligt att vi försöker få ennordisk samordning. När jag nu har gjort minabesök i de nordiska huvudstäderna -- jag åker tillHelsingfors -- har ett av de teman som jaghar tagit upp med mina nordiska kolleger varit juststödet till och samordningen mellan vårainsatser. Jag tror att vi alla är medvetna om attbalterna vinner på detta.Sedan är det självklart att vi måste höra efter vilkaprioriteringar som , och Litauensjälva gör, och vi är mycket öppna för det. Viönskar att vi också kan -- och här tror jag verkligenatt vi kan göra en insats -- hjälpa dem till en formav europeisk samordning. stöder derasförsök att få delta i de europeiska rådslag som nuförestår. är det t.ex. ett viktigt möte iBryssel med G 24-gruppen, och då kommer Sverigeockså att vara aktivt.Anf. 6 ():Fru talman! Utrikesministern säger att det ärönskvärt att de baltiska staterna är med i dettaarbete. Är det alltså så att de inte är med nu menkommer att inbjudas att vara med?Anf. 7 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! De är med, men jag menar att härförestår en rad viktiga europeiska ochinternationella möten, där de självfallet skall varamed.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1991/92:73 om i . 8 Utrikesminister pafsUGGLAS (m):Fru talman! har frågat mig om jagär villig att ta emot när han i början avdecember besöker . Svaret är ja. Jag serfram emot ett besök av . Jag kantillägga att också kommer att tas emotav ministern för internationelltutvecklingssamarbete och rättighetsfrågor.Anf. 9 ():Fru talman! Jag får tacka utrikesministern för detmycket positiva svaret.Det är glädjande att äntligen fullt ut kan taemot och visa sitt stöd för en personsom oförtröttligt, med fredliga medel har talat försitt lands självständighet och oberoende. Det ärfaktiskt av symbolisk betydelse att det är justutrikesministern som tar emot honom i denhär gången, speciellt som 1991 är detinternationella Tibet-året i världen, då olikaaktiviteter pågår och initiativ tas för attuppmärksamma förhållanden.Jag vill också påminna om fredsplan ifem punkter, som han försöker få stöd för i olikadelar av världen och som jag också har motioneratom i riksdag.Jag vill passa på att fråga utrikesministern om honavser att ta några initiativ i fortsättningen i FN ellerandra internationella fora för att aktualisera Tibetssak, speciellt det miserabla tillståntet med demänskliga rättigheterna och övergreppen mot demi Tibet.Anf. 10 Utrikesminister ():Fru talman! har personligen på ettmycket förtjänstfullt sätt varit engagerad i den härfrågan. Det är helt naturligt att jag, när jag nu fårmöjlighet att träffa , för en diskussionmed honom om både innehållet i hans fredsplanoch i vilka internationella fora som sak ochfrågan om mänskliga rättigheter lämpligen försfram. Jag hoppas att inte harnågot emot att jag avvaktar med konkreta beskedtills jag har haft möjlighet att träffa ochföra en diskussion med honom. På det sättet trorjag att vårt sammanträffande blir konstruktivt.Anf. 11 ():Fru talman! Jag är självfallet med på att dentågordningen skall råda. är ju enperson som på ett mycket förtjänstfullt ochkonstruktivt sätt kan föra fram sitt landssynpunkter och sitt lands sak. Denna fredsplan trorjag att på flera olika sätt kan stödja. OmDalai Lama har förslag om på vilket sätt det kanske, finns det väl all anledning att avvaktadiskussionen.Jag tackar återigen för det positiva svaret.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på frågorna 1991/92:88 och 89 omKroatien och SlovenienAnf. 12 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! har frågat mig närSverige kommer att erkänna somsjälvständig stat och upprätta diplomatiskaförbindelser mellan och . Han harockså frågat mig när kommer att erkännarepubliken och upprätta diplomatiskaförbindelser mellan och Slovenien.Jag väljer att besvara båda frågorna i ettsammanhang.Den jugoslaviska krisen har fylltoss alla med oro. De mänskliga lidandena har varitstora. stödjer på alla sätt defredsansträngningar som görs inom ESKs och EGsram. Det är självfallet regeringens starkaförhoppning att stridigheterna skall kunnabringas till ett fredligt slut.Hittills har , , och , dvs. fyra av de sexjugoslaviska republikerna, förklarat sigsjälvständiga. Alltmer tyder på att den federalajugoslaviska statsbildning som vi lärt känna underefterkrigstiden i praktiken har upplösts.Vid bedömningen av erkännandefrågan kanbeträffande och inledningsviskonstateras att de folkrättsliga förutsättningarnaför erkännande av de två nya självproklameradestatsbildningarna inte är identiska.Slovenien uppfyller i praktiken de tre traditionellakriterierna för erkännande -- ett folk, ettterritorium samt effektiv kontroll över detta.Beträffande är läget tyvärr inte likaentydigt.Vårt stöd till fredsansträngningarna innebär bl.a.att vi inte genom ensidiga åtgärder vill riskera attbidraga till att dessa på något sätt försvåras. Minmening är att isolerade svenska erkännanden avSlovenien och kan vara till förfång för defortsatta ansträngningarna att bringa fred till helaJugoslavien. I ett uttalande sade jagatt ''en överenskommelse rörande Jugoslavienmåste gagna alla dess folk'' och att ''beslut omerkännande bör växa fram gemensamt i detinternationella samfundet''.Självfallet följer regeringen noggrant utvecklingeni erkännandefrågan för att ha omedelbar beredskapatt när tillräckliga sammanvägda rättsliga ochpolitiska skäl föreligger kunna ta ställning tillfrågan om erkännande.Anf.13 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret. Tyvärr verkar det som om den härregeringen, precis som den förra, har fastnat i ettutrikespolitiskt tuggummi.Man kan fråga sig varför inte erkännerSlovenien. Utrikesministern säger i sitt svar attSlovenien uppfyller de folkrättsliga krav som vi kanställa, och trots detta förvägrar alltsåslovenerna rätten till ett eget land. De har haft friaval, har utsett president i val, har haft enfolkomröstning, har kontroll över sitt territoriumoch klarar av att sköta landet ekonomiskt,administrativt och militärt. Trots detta avstår alltsåSverige från ett erkännande.Jag vill fråga utrikesministern: Vad är det som göratt och den kan bortsefrån de folkrättsliga principer som vi i andrasammanhang värnar om och stödjer vårt agerandepå?När det gäller håller jag med om att detdär råder andra förhållanden, som gör etterkännande svårare. Men även där har man haftfolkomröstning om självständighet med ett myckettydligt utslag. Man har också gränser som Serbientidigare, , har erkänt ochaccepterat. Det är först , eftersjälvständighetsförklaringen, som gränsernaifrågasätts. Det görs utifrån något slags storserbisktresonemang om att det serbiska territoriet skallutvidgas. Även i fall tror jag att ettsvenskt agerande och ett svenskt erkännande skullekunna skynda på den process som har börjat, dvs.Jugoslaviens upplösning.Jag måste avslutningsvis få ställa en fråga.Utrikesministern säger i sitt svar, att ''närtillräckliga sammanvägda rättsliga och politiskaskäl föreligger'' skall vi ta ställning till frågan omerkännande. Vad avser utrikesministern då?Anf. 14 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! Huvudskälet är hänsynen till EGsfredsansträngningar. Vi hoppas att EGskall få stopp på dödandet, lidandet och denjugoslaviska arméns framfart. harsjälva avvaktat i erkännandefrågan, just för att hadetta som en del i förhandlingsmaskineriet ipåtryckningarna.Nu är läget det -- som vi kan följa i både tidningar,radio och olika depescher -- att hårdnackathar vägrat att anta EGs fredsplan, och därför kanutvecklingen bli den att EG säger att man haravvaktat och kämpat länge nog och att frågan ombåde sanktioner och erkännande nu måste kommaupp.Det är självklart att vi mycket noggrant följerdenna utveckling. Vi vill inte bli sist, KentCarlsson, och det finns en hög beredskap ierkännandefrågan.Anf. 15 ():Fru talman! Jag har förståelse för att EG gör storainsatser, med hänsyn till historiska och andrakopplingar, men jag ifrågasätter om den svenskaregeringen på detta sätt skall avsäga sig den svenskarätten och möjligheten att själv görautrikespolitiska bedömningar, när vi ser att deprinciper som vi bygger vår erkännandepolitik påuppfylls i fall.Man kan dra paralleller med . Deborgerliga partierna var under den förraregeringsperioden mycket hårda mot densocialdemokratiska regeringen när det gällde attsnabbt erkänna de baltiska staterna. Regeringenhar nu helt klart möjlighet att erkänna ,utan att bryta mot några gamla svenska principer.Med detta agerande får man nästan uppfattningenatt regeringen indirekt stödjer den kommunistiskaregimen i , och det kan jag väl inte tro attMargaretha gör.Anf. 16 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! har helt rätt i denförmodan. Det är en utrikespolitisk bedömningsom vi gör: Vad gagnar bäst freden? Vad harfortfarande en chans att stoppa dödandet? Sverigehar också sex ''Monitorer'' på plats i ,och vi deltar i EGs fredsansträngningar. Det är enviktig markering från vår sida. Det är helt naturligtatt vi därför i det längsta hoppas att EG harframgång.Anf. 17 ():Fru talman! Det är mycket bra att vi har personerpå plats som observerar läget och rapporterartillbaka till den . Men jag harändå svårt att förstå varför på något sättskaffar sig en rätt att sätta sig över det slovenskafolkets vilja till självständighet. Man har tydligt ochklart sagt att man vill vara en självständig stat, ochalla bevis för det finns i form av det val som harhållits och att man har kontroll över sitt territorium.Jag har svårt att se vad lösningen där skulle kunnavara, mer än att man blir en självständig stat.Varför skall vi då tveka?Jag har inte heller speciellt lätt att förstå på vilketsätt vi skulle försvåra fredsansträngningarna. Detfinns helt klart ambitioner från sida attutvidga sitt territorium, och det gäller inte bara iKroatien utan också i andra delstater. Det innebäratt denna konflikt skulle kunna leda till att vi intekan erkänna och framöver, trots att de alltså är självständigaenheter, har egna pass, kontrollerar sina gränser,osv.Anf. 18 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! Vi respekterar fullt ut folkens rätt tillsjälvbestämmande, såsom det också kommer tilluttryck i de val som har hållits i ochKroatien. Min bedömning är inte den som KentCarlsson gör. Jag tror att en förändring är nära i denprocess som vi är en del av i form av stödet till EGsfredsansträngningar. Det är därför jag så klartbetonar att vi har en hög beredskap.Anf. 19 ():Fru talman! När utrikesministern säger att vi harfull respekt för folkens självbestämmanderättklingar det falskt när det gäller Slovenien.Utrikesministern har själv i sitt svar sagt attSlovenien uppfyller alla de tre traditionellakriterierna för ett erkännande, men trots dettaerkänner vi inte . Jag kan förstå det iKroatiens fall, där det pågår stridigheter och därSerbien gör anspråk på delar av kroatisktterritorium, åtminstone efter Kroatienssjälvständighetsförklaring. Men i fallet Slovenienfinns det inga hållbara skäl. Det är snarare så attregeringens agerande är ett uttryck för att man interespekterar slovenernas rätt till självbestämmande.Anf. 20 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! Jag kan bara upprepa att vårberedskap är mycket hög. Vi följer utvecklingentimme för timme, och vi stöder i det längsta EGsfredsansträngningar.Anf. 21 ():Fru talman! Jag kommer tillbaka till kopplingenBaltikum--. I har t.o.m. deserbisk-federala trupperna dragit sig ur landet.Man är alltså helt självkontrollerande. I de baltiskarepublikerna hade man faktiskt inte ens fått ut desovjetiska trupperna innan erkände. Jagtycker det är konstigt att vi tillämpar olika principerför olika länder. Det kanske beror på avståndet --jag vet inte.Som vi agerar nu stöder vi faktiskt indirekt destorserbiska drömmarna och ambitionerna.Eftersom inte västvärlden agerar kraftfullt ochmarkerar att man ställer upp på folketssjälvbestämmanderätt i fallen ochKroatien tillhandahåller vi indirekt ett stöd tillMilos%evic och kommunistregimen i Serbien.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1991/92:96 om ÖsttimorAnf. 22 Utrikesminister pAFsUGGLAS (m):Fru talman! har frågat mig omregeringen i sitt internationella agerande och ikontakterna med aktivt kommer attförsvara Östra Timors rätt till självständighet.I FN tillhör de territorier för vilkadeklarationen om kolonialsystemets avskaffandegäller. Generalförsamlingen har för generalsekreteraren särskilda uppgifter för atthjälpa och underlätta avkoloniseringsprocessen ienlighet med ochkolonialdeklarationens mål. Generalsekreterarenhar därför agerat för att nå fram lösning för , främst genomförhandlingar med de indonesiska och portugisiskaregeringarna.Sverige stödjer generalsekreterarensansträngningar att nå fram till en lösning som, ienlighet med principerna om kolonialsystemetsavskaffande, innebär att befolkningen i bör få göra sin röst hörd om sin egen framtid.Den svenska hållningen är väl känd och delas avmånga inom FN.Redan 1975, då var medlem av FNssäkerhetsråd, tog vi kraftfullt ställning motannekteringen av , som ju skeddesamma år, och uttalade oss för befolkningens rätttill självbestämmande.Jag vill även peka på att är medlem iFNs kommission för de mänskliga rättigheterna.Detta erbjuder tillfällen att med föra enöppen dialog om de brister på MR-området somotvivelaktigt existerar i landet.I detta sammanhang vill jag också framhålla att dåtillfälle gives kommer vi i samtal med företrädareför inte tveka att framförauppfattningen att östtimoresernas rätt tillsjälvbestämmande inte respekteras.På senare tid har det också framgått att det finnsledande krafter i som önskaråstadkomma en lösning av Östtimor-frågan som detinternationella samfundet skulle kunna respektera.Det är min förhoppning att den ökandeinternationella roll som i allt störreutsträckning påtar sig skall underlätta entillfredsställande lösning av Östra Timor-problemet.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Vi vet att ärockuperat -- det är ju ett grovt brott mot folkrätten.Läget på är att fortsättermed sina oerhört grova kränkningar av demänskliga rättigheterna. För inte så många dagarsedan skulle en portugisisk parlamentsdelegationbesöka . Det besöket stoppades avIndonesien. efteråt satte indonesiska trupperoch militär igen in en klappjakt på östtimoreser.Man ockuperade en kyrka i huvudstaden ochmördade ett antal personer. Man har ocksåarresterat ett femtiotal människor. Här föreliggeren risk att man när allt intresse är fokuserat påMellanösternproblematiken försöker kväsa detösttimoresiska folket. Det är då viktigt att Sverigegör sin röst hörd så mycket det någonsin går för attomintetgöra eventuella sådana indonesiska planer.Europaparlamentets beslut , som jag haråberopat, är också intressant. Det är rättlångtgående; är mycket hårt isina fördömande av och krav på . I detligger som bekant ett vapenembargo, och dettavapenembargo innefattar också följdleveranser.Jag skulle vilja höra vad utrikesministern anser omdetta beslut, som är mycketklart och långtgående och som står bakom.Tänker regeringen ta något initiativ till att som ettpåtryckningsmedel avbryta de vapenleveranser avtyp följdleveranser till som tydligenfortfarande pågår?Anf. 24 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att det om den allra senaste utvecklingen på ÖstraTimor ger ytterligare stöd för det jag har sagt i mittsvar, nämligen att det här är en fråga som vi bör taupp i FNs kommission för de mänskligarättigheterna. Det är så att säga ett bra forum attgöra detta i.Det som nämnde om denportugisiska delegationen var ett bakslag, men detär ändå en utveckling i rätt riktning attgeneralsekreteraren är engagerad i frågan omÖstra och att det börjar bli allt tydligare attäven ledande krafter i tycker att dettaär en belastning. När de i ökad utsträckning självaså att säga träder fram i sitt regionala sammanhangbörjar de tycka att är en belastning.Det ser jag som någonting som alldeles klart gör attFN och generalsekreteraren borde kunna ageramed större kraft i den här frågan. Det finns alltsånu möjligheter till reella framsteg. Vi ser jukonfliktlösningar på andra håll i världen -- jagtycker att detta nu kan komma att omfatta ävenÖstra Timor.Anf. 25 ():Fru talman! Jag kan instämma i vadutrikesministern sade om FNs ochgeneralsekreterarens roll. Men hoppasjag att vi också är överens om att varje land varsröst betyder någonting bör engagera sig oerhörthårt i den situation som råder.Sedan hoppas jag att de ledande krafterna iIndonesien -- jag känner inte till dem; jag redovisarmin okunnighet på den punkten -- är så starka ochtongivande att de kan åstadkomma någonting. Definns, och det är också en anledning till att Sverigeär mycket aktivt på det här området. Det stöder deprogressiva krafterna i Indonesien.Frågan om vapenleveranser kanske jag får ta uppmed någon annan i regeringen -- det är ju ettproblem att det faktum att fortsätter medföljdleveranser bl.a. av militärerna i Indonesieninkasseras som någonting positivt. De fortsätter dåatt bryta mot de mänskliga rättigheterna, osv.Anf. 26 Utrikesminister ():Fru talman! I och för sig är jag naturligtvis tacksamom aktualiserar de frågorna medden särskilt ansvarige utrikeshandelsministern,men jag kan också säga att det enligt denredogörelse som regeringen lämnade när det gälldekrigsmaterielexporten inte förekomnågon utförsel alls till . Vad det kan varafråga om i dessa fall är i så fall numera endastreservdelar och liknande utrustning. Jag skall inteföregripa ställningstaganden på ett område därutrikeshandelsministern är ansvarig, men jag villändå betona att om någonting kan vara aktuellt ärdet reservdelar och den typen av materiel förunderhåll.Anf. 27 ():Fru talman! Det kan vara riktigt. Men om jag harfattat beslut rätt innefattas i detockså reservdelar. Det är viktigt att man då tittarnärmare på det här. är ju eninstitution som är viktig. Om har ställt sigbakom besluten där är det viktigt att vi också följerupp dem vidare. Det tror jag att vi är överens om.Anf. 28 Utrikesminister ():Fru talman! Jag noterar vad här harpåpekat.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:97 om ochFNs fredsplan för VästsaharaAnf. 29 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om densvenska regeringen har reagerat mot Marockosprovokationer mot FNs fredsplan för Västsahara.Sverige har konsekvent uttalat stöd för denfredsplan som FNs generalsekreterare lade fram1988. En folkomröstning om territoriets framtidastatus bör leda till en lösning på frågan om VästraSahara. Vi välkomnade att FNs säkerhetsrådtidigare godkände fredsplanen och upprättadeen särskild FN-styrka, , för attgenomföra planen.Sveriges stöd för FNs fredsplan har uttalats bådeoffentligt och vid samtal med de berörda parterna.När eldupphör proklamerades i den6 september välkomnades detta från svensk sida.Samtidigt betonades att det var nödvändigt att deberörda parterna, och Polisario, avhöll sigfrån fortsatta stridigheter och underlättadeförberedelserna för den planeradefolkomröstningen om framtid.FNs roll är att organisera och genomförafolkomröstningen. Inom ramen för detta mandathar FN getts vidsträckta befogenheter, men dethandlar inte om någon absolut kontroll överområdet och dess administration. FN-bemanningenuppgår till endast ca 350 personer av entotal och maximal förutsedd styrka på 2 800.Svenska representanter har i samtal främst i Rabatoch i uttryckt den svenska regeringensoro för åtgärder som kan störa den pågåendefredsprocessen och kraftigt understrukit den vikt vifäster vid att folkomröstningen kan genomförassom planerat. Vi har påpekat -- och jag vill göra deti dag igen -- att det är särskilt angeläget att FNsarbete med att identifiera röstberättigade kanslutföras så skyndsamt och rättvist som möjligt.Samma frågor har tagits upp i samtal medrepresentanter för och Polisario iStockholm.Jag kan försäkra att den svenska regeringenkommer att fortsätta att noggrant bevaka fråganoch inte tveka att påtala åtgärder som försvårareller förhindrar FNs arbete.Anf. 30 ():Fru talman!