prot · GE0999 · 1991-04-22 00:00:00 — Jag har emellertid träffat så mycketsocialdemokratiskt kommunfolk i dettasammanhang att jag vet att han måste vara mycketokänslig om han inte känner trycket från sitt egetfolk just på denna punkt.Bengt säger att om vi inför ettvårdnadsbidrag försvinner denna diskussion.Javisst, då väntar vi till dess. Om ha bort denna diskussion så fort som möjligt ärdet bara att se till att införa ett vårdnadsbidrag såslipper han den. Men vi kan inte ställa oss utanfören diskussion om denna viktiga fördelningsfrågaförrän så har skett.Pär har skrivit en bok som heter verkligheten. Jag skulle kunna inbjuda BengtLindqvist till att vara en sådan gäst i min egenhemkommun för att han skall fåse hur ersättningen för dagbarnvårdarnas egna barnfungerar bra och fint i praktiken. Ta gärna dennauppmaning som en inbjudan.Anf. 26 ():Herr talman! mot slutet av debatten börjar vialla hålla med litet grand. Det hansäger är ju riktigt, nämligen att frågan faller närvåra idéer om vårdnadsbidrag blir verklighet, därföratt föräldrarna då får makt att själva fatta beslut.Om det är på det sättet som säger,att socialdemokratiska kommunpolitiker inte villha detta statsbidrag, kommer de naturligtvis inteheller att utnyttja det. Och är det ju ingen fara,eftersom det då inte går åt några pengar, även omman skulle säga ja till detta till dem som vill ha det.Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Det beslut som fattade1985 om en utbyggnad av barnomsorgen till fullbehovstäckning kan snart fullbordas. allra flesta kommuner går utbyggnaden numycket snabbt. Och vi ser att de prognoser somgjordes överträffas på väldigt många håll.Min uppfattning är att kommun efter kommunsnabbt kommer att utfärda barnomsorgsgarantiertill familjerna. Med andra ord har man på de flestahåll klarat målsättningen att nå full behovstäckningunder 1991.Det finns fortfarande ett antal kommuner som intekommer att klara detta. Det främsta skälet till detär att volymen blivit så mycket större, uppgiften attnå full behovstäckning. kan det också ha attgöra med att kommunen i fråga inte har gett fråganden prioritet från början som hade behövts för atthålla takten och nå ända fram till målet under 1991.Som bevis på att kommunerna som sektor och somhelhet har en hög ambition i detta sammanhang kanjag nämna att vi slog ett nyttutbyggnadsrekord med 25 000 daghemsplatser.Tyvärr minskade antalet familjedaghem. Det är ettbekymmer som alla vi som har debatterat i dagdelar. Men min uppfattning är att om vi skall rådabot på det skall vi söka grunderna till varförfamiljedaghemmen minskar och börja arbetautifrån den utgångspunkten. Då finner vi att det ärframför allt dagbarnvårdare som inte längre harsmå barn som lämnar sitt arbete och skaffar sigandra arbetsuppgifter, ofta faktiskt inombarnomsorgen. Om vi vill behålla dem ifamiljedaghemmen, måste vi satsa på generellaförbättringar av dagbarnvårdarnas arbetsvillkor.Det är min uppfattning att det är på det sättet somkommunerna bör arbeta. Och staten bör med sittstöd se till att kommunerna får möjlighet attfullfölja det beslut som fattade 1985. Ochman är, såvitt jag kan förstå, i de allra flestakommuner inte särskilt långt från det målet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1990/91:174 om denbefarade arbetslösheten i länAnf. 28 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen planerar för att mildra denbefarade ökningen av arbetslösheten i Kopparbergslän.För att långsiktigt värna den fulla sysselsättningenkrävs en god ekonomisk utveckling. Denekonomiska politiken är inriktad på att sänkainflationstakten och öka tillväxten.I den kompletteringsproposition som regeringenpresenterar för redogörfinansministern för det ekonomiska läget och ombehovet av en fortsatt stram finanspolitik och enstrukturförändring av den offentliga sektorn.Samtidigt har Rehnberg-gruppens arbete haftinflytande på de avtal som sluts påarbetsmarknaden, och pris- ochlönekostnadsutvecklingen har därmed dämpats.Mot slutet av året förväntas därför en vändning avkonjunkturen som successivt kommer att gegenomslag på arbetsmarknaden.Nuvarande konjunkturläge med omfattandestrukturförändringar med personalminskningaroch nedläggningar som följd innebär att antaletvarsel ökar snabbt. Jag är medveten om de varselsom föreligger i och då särskilt ienskilda kommuner.Arbetsmarknadspolitiken och regionalpolitikeningår som en aktiv del i den samlade ekonomiskapolitiken. Enligt industriministern disponerarlänsstyrelsen i detta budgetår 97milj.kr., inkl. reservation från /90,för regionala utvecklingsinsatser. hari och med den nya regionalpolitiken möjlighet friare användning av länsanslaget än tidigare,och kan därmed i ökad omfattninganpassa åtgärderna efter behov vad gäller bl.a.näringslivsfrämjande åtgärder och glesbygdsstöd. sju kommuner samt två församlingar i Morakommun som ingår i stödområdet kan länsstyrelsenockså lämna stöd till företag.Arbetsmarknadspolitiken måste för att möta denökande arbetslösheten förstärkas. AMS har förnästa budgetår anvisats ca , ochi kompletteringspropositionen föreslås ytterligareaktiva åtgärder motsvarande ca ,framför allt i form av kompetenshöjande insatser,t.ex. utbildning.Arbetsförmedlingens huvudmål blir som alltid atttillsätta de platser som lediganmäls, och de ärfaktiskt ganska många, även under en svagarekonjunktur. Varje person som blir arbetslös skall hamöjlighet att snabbt komma in i eller tillbaka tillarbetslivet.Länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingen iKopparbergs län disponerar för innevarandebudgetår drygt 360 milj.kr. för aktiva åtgärder,utöver handikappåtgärder, dvs. förarbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbete och ungdomsåtgärder m.m. Tilldetta får man lägga resurser i form avutbildningsbidrag. För särskildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder i ytterligare 23milj.kr.Enligt länsarbetsnämnden har under de fyra till femår med god och stigande efterfrågan iKopparbergs län rationaliseringar blivit eftersatta.Dessa kommer många på en gång, ovanpå enförsvagad efterfrågan. Rationaliseringsåtgärderresulterar vanligtvis i att man skaffar ny tekniskutrustning, och därmed blir de återståendearbetsuppgifterna mer avancerade och kräver merutbildning . En svag efterfrågan påarbetskraft innebär en begränsadersättningsrekrytering. Sammantaget leder dettatill att kraven på utbildning ocharbetslivserfarenhet stiger.Kraven på en ökad produktivitet i ställerkrav på en ökad flexibilitet och förändringstakt ochdärmed behov av att höja arbetskraftensutbildningsnivå. Det är därför angeläget attarbetsgivarna utnyttjar det utrymme som uppstår ien tid med ett minskat kapacitetsutnyttjande iföretagen och med omställning av den offentligasektorns verksamhet till att erbjuda sina anställdakompetenshöjande utbildning.För att arbetsgivarna skall få möjlighet att göra dennödvändiga satsningen på personalutbildningföreslår därför regeringen ikompletteringspropositionen att de skall erbjudasatt få göra avdrag på arbetsgivaravgiften om deefter anvisning av arbetsförmedlingen anställer enersättare för den som går på utbildning. Ärutbildningen yrkesinriktad eller ger individenförutsättningar att tillgodogöra sig ny teknik ellernya arbetsuppgifter skall arbetsgivarna därutöveräven få göra avdrag för en stor del avutbildningskostnaden.Detta förslag har två syften, dels att ökaarbetskraftens kompetens och dels att ge ny- elleråterinträdande på arbetsmarknadenarbetslivserfarenhet.Insatserna mot ungdomsarbetslöshet bland 18--19-åringar förstärks genom att ytterligare 700 milj.kr.anslås för att upprätthålla ungdomsgarantin, dvs.ungdomarnas rätt till utbildning, praktik ellerarbete.Samtidigt införs generösare regler.Rekryteringsstöd skall kunna användas somalternativ när tillräckligt antal inskolningsplatserinte kan tas fram. De arbetsgivare som anställerungdomar på avtalade inskolningsplatser eller medrekryteringsstöd skall få höjt statsbidrag till högst60 % av den totala lönekostnaden. För attungdomar med bristfälliga eller ej gångbarakunskaper skall motiveras förarbetsmarknadsutbildning höjs utbildningsbidragetför ungdomar till . per dag.Slutligen, för att motverka långtidsarbetslöshetbland ungdomar, förkortas tiden för anvisning tillarbete med rekryteringsstöd till en månad förarbetssökande under 25 år.Sammantaget med en utökning av antalethögskoleplatser och utökad möjlighet tillutbildning med utbildningsbidrag samt tillgång tillutbildningsvikariaten, bör detta ge förutsättningarför att kraftigt minska ungdomsarbetslösheten.AMS har i uppgift att fördela dearbetsmarknadspolitiska resurserna med hänsyn tillarbetsmarknadssituationen i länen. Jag förutsätteratt också får del av dessa resursermed hänsyn till uppkomna behov.Anf. 29 ():Herr talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsministern för svaret på mininterpellation.Interpellationen är ställd mot bakgrund av attarbetslösheten ökar på ett oroväckande sätt iKopparbergs län. Detta gäller också antalet varselsom har kommit . Utvecklingengick bra för sedan med högsysselsättning och efterfrågan på arbetskraft. Nubörjar, tyvärr, länet att drabbas av enlågkonjunktur som i kombination med enförhållandevis kraftig strukturomvandlingförsvårar läget. Antalet arbetslösa ökar snabbt imånga kommuner.Som exempel kan jag ta min egen hemkommunMalung. Antalet arbetslösa har från mars1989 till ökat med . Jämförman med förhållandena , dvs.i fredags , på arbetsförmedlingen blirökningen 50 %.I länet som helhet har för mars månad antaletanmälda lediga platser minskat kraftigt, samtidigtökar antalet arbetssökande. För länet har antaletnyanmälda lediga arbeten minskat på ettår. ökade antalet nyinskrivnavid länets arbetsförmedlingar med 1 900 personer.Det är en ökning med jämfört medsamma period . Av de nyinskrivna var 36 %ungdomar.En sak som allvarligt oroar mig är den storaskillnaden mellan kommuner som råder vad gällerarbetslöshetsläget. Medeltalet för länet är intehögre än , men det varierar från tillöver i de värst utsatta kommunerna. Just nu ärden högsta arbetslösheten i kommun.Därefter följer och . Därtillkommer att i har det lagts ett stort antalvarsel under den senaste tiden.De värst utsatta kommunerna behöver rejälttilltagna hjälpåtgärder för att komma till rätta medarbetslösheten och förebygga en hög arbetslöshet. Iflera kommuner krävs kraftiga och specifikt riktadeåtgärder. Det har vidtagits förhållandevis storaarbetsmarknadspolitiska åtgärder i länet bland dearbetslösa i form av arbetsmarknadsutbildning.Den har svarat för av nu gjorda insatser. Detär bra, men det krävs fler åtgärder i form avberedskapsarbeten. Det kan gärna vara i form avDalapaket där man specifikt kan rikta sig till devärst utsatta kommunerna och sätta in åtgärder därdet särskilt behövs. Statsrådet säger attarbetsgivarna skall satsa på kompetenshöjandeåtgärder. Det tycker jag är bra. Jag håller med omatt detta bör göras, men det kan finnas svårigheterom kommunerna inte klarar av det på grund av denkärva ekonomiska situation som de befinner sig i.Då är det inte säkert att det ger det snabba resultatsom man försöker åstadkomma. I stället kan det dåbehövas beredskapsarbeten, som jag tror kan geresultat snabbare.För länet som helhet har verkstadsindustrin, dentunga industrin inräknad, en mycket dåligkonjunktur med låg orderingång och dåliga utsikterför resten av 1991. Även den övrigatillverkningsindustrin har en markant försvagningav konjunkturen, även om läget inte är lika dystertsom för verkstadsindustrin. Även inom den privatatjänstesektorn förekommer en viss försvagning.Inom den offentliga sektorn har det också aviseratsvissa personalinskränkningar. Allt tyder på attantalet arbetslösa inom kommeratt öka kraftigt . Jag menar attdet då behövs speciella insatser. De insatser somarbetsmarknadsministern redovisar i sittinterpellationssvar är bra, men jag anser att detskulle behövas dels en ordentligt tilltagen mängdberedskapsarbeten i vanlig ''gammaldags''bemärkelse, dels att man på annat sätt kanåstadkomma arbetsmarknadsmässiga åtgärder föratt mildra konsekvenserna.Ett speciellt Dalapaket vore önskvärt för länet.Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd attspeciellt markera behovet av beredskapsarbeteriktade mot vissa kategorier, framför alltungdomar, för att klara den sysselsättningssituationsom uppstått och för att mildra förhållandena på demest utsatta områdena.Anf. 30 ():Herr talman! När jag har lyssnat tillarbetsmarknadsministerns svar angåendearbetslösheten i har jag saknatflera förslag till långsiktiga lösningar. Jag saknarlösningar som gynnar industrisatsningar, eftersomdet är inom industrin som vi tappar och har tappatså många arbetstillfällen. Det är angeläget att vikan behålla den industriella tradition och detindustriella kunnande som finns inom länet. Vi serdet nästan som en katastrof om vi skulle bliavindustrialiserade inom länet. Vi har t.ex.Bergslagsområdet som har varit ett typisktindustriområde. Där är man inställd på att fortsättaatt vara ett industriområde.Vi tycker också att satsningar som görs för attföretagen skall stanna och investera i ärväldigt angelägna. Jag saknar förslag som t.ex.stärker turistnäringen, eftersom ärett turistlän och turismen är väsentlig försysselsättningen i t.ex. glesbygden. Jag tycker attdet är på sin plats att arbetsmarknadsministernmedverkar till att turistmomsen sänks för att tryggaarbetsplatserna och näringen. Det hade dessutominte kostat statskassan någonting. Tvärtom hadedet kunnat ge ett tillskott till statskassan. Vi har fåttuträkningar som bevisar att detta skulle vara fallet.Jag saknar också ett klart besked om denframtida energipolitiken, som är så avgörande försysselsättningen i våra elintensiva industrier, som vihar flera av i vårt län. Ett klartecken för fortsattdrift av kärnkraftsverken hade varit en välkommensignal till länets industrier.Men det är tillfredsställande att regeringen äntligenhar insett den ekonomiska politikens betydelse försysselsättningen. Ekonomisk tillväxt ger långvarigaoch riktiga jobb. Jag förvånas över att regeringeninte sänker kostnadsläget för företagen. Varförsänks inte skattetrycket som ett led iinflationsbekämpningen? Det skulle ge positivaeffekter på både ekonomi och sysselsättning. Detskulle få betydligt bättre verkan om vi vidtoggenerella åtgärder i form av kostnadssänkningar.Det skulle gynna hela samhället och få betydligtbredare effekt än om man går in med selektivaåtgärder som görs.Förslaget att erbjuda företagen reduceradearbetsgivaravgifter och utbildningskostnader omarbetslösa anställs under personalutbildning är envällovlig tanke. Dock ger det knappast mångaersättningsarbeten, eftersom det fordras utbildningi så som gott som alla fall innan man kan gå in i ettnytt arbete.Det är bra att utbildningsinsatserna ökas, framförallt på högskolenivå. Det gynnar samhälletlångsiktigt, särskilt om utbildningen också anpassastill framtidsbranschen. Arbetsmarknadensförhoppning om en konjunktursvängning i höstdelas inte av t.ex. industriförbundet.Industriförbundets bedömning är attlågkonjunkturen kommer att fortsätta även under1992 och att arbetslösheten också kommer attfortsätta växa.Jag skulle vilja ställa ett par frågor tillarbetsmarknadsministern. Ärarbetsmarknadsministern villig att medverka till attturistmomsen sänks? Det har stor betydelse för dennäringen i vårt län. När kan industrin få ett klartoch entydigt besked i energifrågan? Det är mycketviktigt för den framtida satsningen, eftersomindustrin gör långsiktiga satsningar när deninvesterar.Anf. 31 ():Herr talman! Interpellationssvaret och OveKarlssons kommentar illustrerar med all önskvärdtydlighet det s.k. doktrinskiftet inom svenskarbetsmarknadspolitik. ArbetsmarknadsministerSahlin hänvisar till den framlagdapropositionen om arbetsmarknadspolitiken, därAMS inte fick vad AMS ville ha, 10--11 miljarderkronor, utan en lägre summa. Den fråga OveKarlsson fullföljer, utöver sin skriftliga fråga, är atthan vill ha ett särskilt selektivt Dalapaket och enstörre inriktning på traditionellaberedskapsarbeten. Jag tycker att det är intressantur politisk synpunkt att den här skillnadenredovisas så klart.Jag delar redovisning av dengenerella ekonomiska politiken i långa stycken.Det gäller framför allt den övergripandemålsättningen att få en ökad tillväxttakt i ekonominvia en sänkt inflationstakt. Däremot tror jag i likhetmed att man är för snabbt ute närman tar som en självklarhet att konjunkturen påarbetsmarknaden kommer att vända i positivriktning . Därom råder som sagtmycket skilda bedömningar från kvalificerat håll.Om man når resultat med den generellaekonomiska politiken ger det självfallet effekter pådet regionala planet, som debatten skall handla om.Jag noterar också att arbetsmarknadsministern --jag sneglar litet på föregående debatt omsocialpolitiken -- redovisade att det faktiskt går attförändra existerande regelsystem för att få ettförändrat och ökat utbud i olika avseenden. Det ärbevis på handlingskraft.Däremot saknar vi besked -- vi tror att det måstefinnas i varje debatt om sysselsättning omarbetsmarknad -- om näringspolitiken. Vi saknarbesked om hur man kan ge inte minst mindre ochmedelstora företag bättre chanser att utveckla sinverksamhet. Jag tror att det besked som bordeges är att vi tar bort skatten på arbetande kapital iföretagen. Få näringspolitiska krav är så välunderbyggda som detta. Det är det besked somväntas, och det skulle verkligen ge en framtidstrohos denna företagskategori.I likhet med tror jag också att ettpositivt besked vore hur man åtminstone långsiktigtser på mervärdebeskattningen av turistbranschen.Jag konstaterar med en viss tillfredsställelse att detblir fler platser vid högskolan /-- jagtror att det är 145 stycken -- till följd av denambitionshöjning som skedde i samband med detsenaste krispaketet.Förutom den övergripande ekonomiska politikenfinns det ett antal politikområden som syftar till enbättre regional utveckling: De regionalastödområdena är ett, och transportstödet är ettannat. Jag tänkte be att få ministerns kommentareråtminstone på dessa båda områden.Vilka var motiven till att regeringen ibudgetpropositionen föreslog att transportstödet idess helhet skulle tas bort? Berodde det påförväntade problem med EG-reglerna? Som vi vetblev det en revolt i den socialdemokratiskariksdagsgruppen. Jag tar upp denna fråga eftersomtransportstödet har en mycket stor betydelse inteminst för Västerbergslagen och dess industrier.Märkligt nog har Västerbergslagen tills nu somenda region i inte fått del avtransportstödet, trots att få områden skulle ha varitså betjänta av detta stöd, något som år harpåpekats i riksdagsmotioner och i framställningarfrån i län.Nu blev transportstödet kvar, men fortfarandekvarstår ofullkomligheten att Västerbergslagenlämnas utanför.Det andra är Hedemoraregionen och den storabetydelse för denna region somGarpenbergsgruvorna har. I det regionalpolitiskabeslutet kom inte med idet regionala stödområdet. Vi i tror attdetta var ett felaktigt beslut. harkonjunkturen på mineralsidan försämrats.Jag tycker att det vore värdefullt att få enkommentar från arbetsmarknadsministernhuruvida man kan tänka sig förändringar inomöverskådlig tid, om det kommer negativa beskedbeträffande gruvorna i och Hedemorakommun, när nu riksdagsbeslutet inte ens gickmotionärerna till mötes i den delen.Ett annat område där vi saknar förslag som skullege långsiktiga effekter på utvecklingen avnäringslivet i är satsningar påinfrastrukturen, framför allt järnvägen. Jag tänkerpå vad som kallas Bergslagspendeln, som skullekunna ge en förbättrad standard påjärnvägssträckan --/Ludvika.Denna järnvägssträckning har en miserabelstandard. Om det här gjordes en satsning -- någonsådan föreslås inte i tilläggspropositionen, skulledet betyda oerhört mycket, inte minst för tron påframtida satsningar i den här delen av Västmanlandoch . Hur ser litet merlångsiktigt på möjligheterna att göra en satsning iden delen?Avslutningsvis: Vi vet att det ligger ett stort antalvarsel i näringslivet i . har hittillsinte redovisat de högsta siffrorna, men man liggerdär senare i konjunkturfasen. Dess värre kan manfrukta att det kommer ytterligare negativa beskedlängre fram i vår i län.Anf. 32 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Låt mig börja med att understryka attregeringen inte gör bedömningen att läget påarbetsmarknaden kommer att förbättras redan i år.Det är därför som vi för det budgetår som börjarden i kompletteringspropositionen föreslår enförstärkning av insatserna med ytterligare 6miljarder. Dessa pengar kommer att behövas, inteminst i men också på många andra håll ilandet.Jag vill understryka vad sade om attarbetslösheten slår på detta sätt. I är deten stor skillnad mellan kommunerna, liksom det ilandet är en stor skillnad mellan regionerna. Därförvar det intressant att lyssna till ,som förtvivlat letade efter frågor i vilka han skullekunna tycka på samma sätt som om jag uppfattade honom rätt hittade han påden punkten bara turistmomsen.Här handlar det om regionalpolitik,fördelningspolitik, och ansvar förstabiliseringspolitiken. Det är sådant som centernhär i på ett mycket bra sätt har gett sittstöd, och jag rekommenderar läsning av GöranEngströms partiledares inlägg om det s.k. m-och fp-programmet. Hur skulle detta program slåpå arbetslösheten?Ove tog upp frågan om utbildningen. Detär riktigt att hör till de län som ökat sinutbildningsandel mycket kraftigt. Man har ocksåjobbat mycket bra medarbetsmarknadsutbildningen. Detta kommer attbehövas i en region som vi vet står inför storastrukturomvandlingar, något som framhöll.Jag har i fråga om beredskapsarbetena sagt att vi har andra förhållanden än för 20 år sedan.Kommunernas ställning och ekonomi är en annan,och även arbetsmarknaden är en annan.Beredskapsarbetena är inte någon Underajax-kursom man kan ta till för arbetsmarknaden och tro attallt därmed löser sig. Men de kommer att behövasoch de finns kvar. De kommer emellertid att spelaen annan roll.Jag vill betona att den nya anslagsformen för AMSi och med det nya budgetåret betyder att man haren mycket större frihet i varje län att själv avgörahur de arbetsmarknadspolitiska resurserna skallanvändas. Men det är förmedling, utbildning ochkompetens samt de övriga sysselsättningsskapandeåtgärder som man har att jobba med.Margareta saknar långsiktiga lösningar.Jag vill betona att, som jag framhåller i svaret,regeringen har agerat utifrån att delångsiktiga lösningarna förstås ligger i denekonomiska politiken. Därom är vi ense, men vi äricke ense om innehållet i denna politik. Men dethandlar om inflationen och tillväxten, och dethandlar om att bredda arbetsmarknaden, att skapaförutsättningar för investeringar i företag, som intebara överlever utan som också kan växa sigstarkare. Detta är viktigt inte minst för ett län somDalarna.Margareta efterlyser också klara besked ienergifrågan. Jag är ledsen, , menhär har tåget redan gått. Det har träffats enuppgörelse mellan tre av partierna i omenergipolitiken, och den uppgörelsen tänker jag förmin del stå fast vid.Jag vill betona att inriktningen , också förDalarnas del, är att -- som så riktigtuttryckte det -- bredda arbetsmarknaden och höjakompetensen. Jag vill också betona att alla här, inteminst och , alltidefterlyser mera pengar och större insatser,som man vill ha lägre skatter och dra bortstatliga resurser. Det här går inte riktigt ihop. Mankan inte stå med båda fötterna på jorden ochsamtidigt flyga i luften. Här måste vi nu välja. Förmin del står det klart att det går både att bekämpainflationen och hålla fast vidarbetsmarknadspolitiken. För kommerdetta att innebära att man med ensocialdemokratisk regering kommer att klara densvåra strukturomvandling som man har framför sig.Anf. 33 ():Herr talman! Jag vill först bemöta min del vill jag inte ha något nytt Dala-paket.Vi har sett hur det gick med Volvo-paketet ochSaab-paketet. Det Bergslags-paket som vi fick hadeväl en viss effekt, men vi har inte sett särskilt storaeffekter. Jag tycker alltså inte att man bör fortsättaatt dela ut paket.Jag vill understryka vad sade omLudvika kommun.