prot · GE09100 · 1991-04-23 00:00:00 — Utskottet skrev: ''Det ärenligt socialutskottet, när det gäller gruppbostäderför åldersdementa, inte sällan motiverat ochdessutom ur medicinsk synpunkt lämpligt attefterge kravet på att dessa bostäder skall hakokmöjligheter.'' måste jag fråga om svaretskall tolkas så, att regeringen vid utarbetandet avreglerna inte har tagit hänsyn till åldersdementasspeciella behov och begränsningar. Finns detfortfarande krav på att det skall finnas separatakokmöjligheter i varje enhet?Anf. 51 Bostadsminister ():Herr talman! Jag delar bedömningen att man inteskall ställa krav på fullstora kök och köksutrymmenmed befintlig utrustning. I den här sortens bostäderanser jag detta vara onödigt. Däremot tycker jag attdet är ganska rimligt, att man om en anhörigbesöker en gammal släkting som bor på ett sådanthär sätt, skall ha möjlighet att koka en kopp te ellerkaffe i anslutning till bostaden. Det är detta som vihar velat markera med att det bör finnas enkokmöjlighet i form av t.ex. ett kokskåp. Detta ärnågonting helt annat än de krav på fullstorköksutrustning och kökskapacitet som tidigareställdes. Det är det förslag som redovisas ikompletteringspropositionen beträffande åtgärderför äldreboende. Jag är övertygad om att det är etti allra högsta grad rimligt krav att en sådankokmöjlighet skall finnas.Anf. 52 ():Herr talman! Jag håller med om att det är bra omanhöriga kan få koka en kopp kaffe eller värma uppälsklingsrätten åt sin familjemedlem, men det kanman mycket väl göra om man får en egen enhet iallutrymmet, ett kokskåp eller en mikrougn, omdet inte finns möjlighet att gå till köksutrymmetsom kanske är upptaget. Men jag håller inte medom att det behövs en kokmöjlighet i varje enhet,för varje åldersdement. Det här fick vi stöd för vidvår utskottsutfrågning. Då uttalades det mycketbestämt av expertisen att det snarare är av ondo attha kokmöjlighet inom varje enhet.Anf. 53 Bostadsminister ():Herr talman! Vi har alltså gjort det avsteget frånkravet på komplett bostad att köket som sådant inteanses vara nödvändigt. Men eftersom bostaden juligger i anslutning till ett gemensamt utrymme förmatlagning och också gemensammasamlingslokaler har vi av just det skäl som nämnde ansett det vara rimligtatt en besökande i den bostad som den äldremänniskan bor i kan koka en kopp kaffe ellervärma upp någon mat som medförts. Det kan juvara på det sättet att det gemensamma utrymmet ärupptaget eller att man av någon anledning vill varainne i bostaden och klara av detta. Men ett kokskåptycker jag är ett minimikrav, och jag har svårt attförstå att kan tycka attdetta är någonting som är onödigt när det gäller attge anhöriga och äldre senildementa möjlighet attumgås också då det rör sig om en sådan enkel saksom att koka en kopp kaffe.Anf. 54 ():Herr talman! Det här är inte enbart min personligauppfattning utan vad vi fick höra när vi hadeutfrågningen i utskottet. Överläkare t.ex. sade att man kan utgå ifrån att kanman använda ett köksutrymme är man felplacerad.Hon sade: Vår uppfattning är nog att ett kök ärmera av ondo än av godo. Däremot tyckerpatienterna om att ha sina kaffekoppar uppställdapå en liten hylla, så att det ser ut som ett kök.Anhöriga kan mycket väl gå utanför dörren ochkoka kaffet i ett kokskåp som är gemensamt förkanske tre fyra åldersdementa inom enheten. Detbehöver inte vara en kokmöjlighet i varje lägenhet.Att ha en kokmöjlighet inne hos åldersdementainnebär ju också en olycksfallsrisk. Det är mycketdetta som är det medicinska skälet.Anf. 55 Bostadsminister ():Herr talman! Jag talar inte om ett fullstort kök,vilket jag förmodar den medicinska expertisenuttalade sig om. Jag talade om ett kokskåp, och detär någonting helt annat. Anser att det är onödigt att man i en bostad --för det är en bostad som vi talar om -- för en äldremänniska inte ens skall ha möjlighet att koka enkopp kaffe anser jag att det rör sig om ett tråkigtbelägg för ett synsätt som jag inte trodde hörde1990-talet till.Anf. 56 ():Herr talman! Visst skall man ha möjlighet att kokaen kopp kaffe, men man skall kunna göra det på ettsäkert sätt. Patienten kan bränna sig. Man kan råkaut för precis lika otäcka olycksfall när mananvänder ett kokskåp som när man använder enspis som står i ett kök. Vid utfrågningen i utskottetavrådde därför expertisen av säkerhetsskäl frånanvändningen av denna anordning.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:542 om åtgärder motdemokratiskt oacceptabla metoderAnf. 57 Civilminister ():Herr talman! i har frågatmig om jag är beredd att föreslå åtgärder så attkonflikter av viss art kan stoppas på ett tidigtstadium.Den händelse som syftar på medsin fråga gäller i korthet följande. Den 23 januari1990 fick polisen meddelande om att ett antallantbrukare förhindrade avtransport av rågvetefrån hamn. Lantbruksstyrelsen hade getttillstånd till att partiet fördes vidare in i landet.Polisen bedömde lantbrukarnas agerande såsom endemonstration mot beslutet att tillåta import avvaror av detta slag. Aktionen pågick under cirka enoch en halv dag. Partiet blev dock kvar på platsen,långt efter det att aktionen upphört. Det beroddepå att transportföretaget drog sig urtransportåtagandet.Rätten att demonstrera eller framföra enopinionsyttring är som bekant en grundlagsskyddadrättighet i . För att få hålla en demonstrationpå allmän plats krävs tillstånd av polisen. Menpolisen har bara möjlighet att ingripa mot endemonstration som äger rum utan tillstånd om denföranleder svårare oordning eller avsevärd fara förde närvarande. Bestämmelserna leder till att endemonstration eller sammankomst, för vilkentillstånd över huvud taget inte har sökts, baraundantagsvis kan upplösas.Vid det tillfälle som avses i frågahade något tillstånd till demonstrationen intebegärts. Polisen bedömde att de förutsättningarsom krävs för att upplösa demonstrationen inteförelåg.Den jämförelse som gör i sin frågamed händelserna kring en husockupation i Malmöär inte hållbar. Att ockupera ett hus är ett brott,som polisen givetvis är skyldig att ingripa mot.Sten frågar om jag är beredd att föreslååtgärder, så att konflikter sådana som den i Malmöhamn kan stoppas på ett tidigt stadium. Mitt svar äratt jag inte avser att förorda inskränkningar i dengrundlagsskyddade demonstrationsfriheten.Anf. 58 i (m):Herr talman! Först en sakupplysning. Den häraktionen varade inte en och en halv dag utan fyramånader.En importör, ett svenskt företag, hade fullt lagligtmed alla tillstånd bakom sig, importerat ett partifrån . RLF agerade, och man var oklok nogatt uttala sig både i tal och i skrift. Man ställde sig ivägen för lastbilar som skulle hämta och som hadeblivit kontrakterade att utföra transporten. Manhotade de åkeriföretag som importören hadekontrakt med, att om företagen körde partiet,skulle företagen mista körningar för RLFsmedlemmar framdeles.Nu sade statsrådet att man kan demonstrera, mendet måste vara ett brott när en laglig verksamhethindras och hindrandet får fortgå i fyra månader.Det hela kostade importören två företag i konkursoch dessutom en summa på 1,5 miljarder kronor.Är det, herr statsråd, skillnad på om pågatan begår något tvivelaktigt och om RLF gör det?Anf. 59 Civilminister ():Herr talman! Nej, det skall det inte vara. Detförsvarar inte aktionen, men när polisen ställs införvalet att ingripa mot en demonstration blir det frågaom en bedömning av det slag som jag redovisade imitt svar.Sten i sade att aktionen varade . Transportföretag, RLF -- allainblandade -- fick besked , en och enhalv dag efter det att demonstrationen ägde rum,att polisen var beredd att se till att transporterkunde ske. Därefter inträffade uppenbarligen attinget transportföretag ville åta sig uppdraget. Ävenjag tycker att detta är en fråga som det är intressantatt belysa, men det har inte att göra med polisensmöjligheter att ingripa. Polisen klarade ut i vilkensituation den enligt egen bedömning kunde ingripa,med hänsyn till vad som står i grundlagen. Det varfärdigt , men man kan ha denuppfattningen att det hela ledde till att företagdrabbades på ett ohemult sätt. Jag motsäger intedetta, , men jag tycker att det är enannan fråga än den som ställde.Anf. 60 i (m):Herr talman! Statsrådet talade om den 25 januari.Den 20 april skickade RLF i ut ettpressmeddelande, där det stod att RLF ställde sigbakom aktionen. Den leddes av RLFs i Skåneordförande . Det svaga i polisensagerande ligger i att man komöverens om att bryta bojkotten men att man sedandagen efter i stället trappade upp det hela. Manskaffade sig en ledningsbuss nere i hamnen och skarav bromsslangar på lastbilar. En fullt lagligverksamhet hindrades alltså. Jag konstaterar att dethär är en alltför stor fråga för att behandlas på tvåminuter under en frågestund i . Jag skallbe att få återkomma med en interpellation senare.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1990/91:552 om lokaliseringtill av en ny TV-stationAnf. 61 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig hurjag ser på möjligheterna att den nya TV-stationenskall kunna lokaliseras till Norrland.I propositionen (prop. 1990/91:149) om radio- ochTV-frågor föreslås att det i avtalet mellanregeringen och det nya programföretaget bör angesatt händelser och skeenden i olika delar av landetbör speglas i programverksamheten. Programmenbör inte domineras av ett huvudstadsperspektiv.Ett sätt för programföretaget att se till attprogramprofilen får en inriktning också på andradelar av landet än huvudstaden är att förläggaverksamhetens ledning utanförStockholmsområdet. En stor del av programmenkommer emellertid troligen inte att produceras iprogramföretagets egen regi utan hos friståendeproduktionsföretag. Sådana företag kan givetvisvälja att vara verksamma var som helst i landet.Det kan också ha betydelse var den centralanyhetsredaktionen är belägen. Det går dock inte attbortse från att många av de händelser som underalla förhållanden kommer att uppmärksammas inyhetsverksamheten inträffar i Stockholm.Jag har inte ansett det lämpligt att på förhand angehur uppgiften att spegla olika delar av landet skallfullgöras. I den information som har lämnats tillföretag som är intresserade av att ansöka omkoncession uppmanas dessa att ange hur de avseratt tillgodose önskemålet om regional förankring.Avsikten är att den valda lösningen i lämplig formskall ingå i avtalet med regeringen.Anf. 62 ():Herr talman! Jag vill först tacka för svaret.Jag förstår att ministern inte på förhand kan sägavar i landet som det kan bli aktuellt med enplacering.Jag ställer frågan med anledning av att jag deltog ien debatt där man förespråkade några orter i södraSverige, orter som skulle vara lämpliga att ta emotden nya markbundna TV-kanalen. Man har tagitfram argument för olika orter där de bästaförutsättningarna skulle finnas.Nu säger ministern att verksamhetens ledningkanske bör vara placerad utanför , ochdet tycker jag är bra. Jag förstår också att ministerni dag inte kan ange ort, men jag har ändå velat taupp frågan. Hur skall vi i Norrlandslänen någongång kunna hävda oss? avSveriges yta är, enligt min mening, den region ditden nya bör kunna lokaliseras.Anf. 63 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag noterar och vill bara säga till henne att detförhållandet att synpunkterna redovisas härnaturligtvis innebär att önskemålen finns med i denfortsatta handläggningen av frågan.Anf. 64 ():Herr talman! När ministern säger att det kan varaav betydelse var den centrala nyhetsredaktionenligger vill jag fråga: Gör det verkligen det med denteknik som vi har? Ett minimikrav är dock att enstark regionorganisation byggs upp i Norrland.Som jag sade i min fråga har program med starkgenomslagskraft producerats utanför Stockholm.De har väckt ett särskilt engagemang. harvisat att decentralisering av produktionen till TV-distrikten publikmässigt sett har varit en storframgång. I pågår enmedieutbildning, och det finns goda förutsättningaratt ta vara på erfarenheten därifrån och placera dennya markbundna på någon ort iNorrland.Anf. 65 Utbildningsminister ():Herr talman! När vi har diskuterat frågan omlokalisering av olika produktionsverksamheter hardet varit mot bakgrund av att exempelvis ennyhetsredaktion kan visa sig ge ett särskiltperspektiv på nyheterna om redaktionen inte ärplacerad i . Det kan alltså finnas en radskäl. Men för egen del har jag inte varit beredd attpå förhand peka ut en viss ort och säga att den nyaTV-verksamheten skall ligga där. Jag förutsätter attde som ansöker om koncession är beredda attprecisera vad de har för avsikter med hänsyn till sinyrkeskunskap, som också skall finnas med i denplaneringsprocess som skall äga rum.Anf. 66 ():Herr talman! Jag förstår ministerns svar mycketväl. Men jag har ändå tagit upp frågan och kommerockså att följa den längre fram.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1990/91:510 om möjlighetenför estniska ungdomskörer att besöka SverigeAnf. 67 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag kommer att vidta några åtgärder med anledningav de problem som uppstått för en estniskungdomskör som planerar att besöka ,men som riskerar att få ställa in sin resa, då någraav ungdomarna saknar egna pass. Enligt BarbroSandberg får ungdomar inte egna passi Estland.Frågor om inresevisering handläggs självständigt avstatens invandrarverk. Enligtutlänningsförordningen är det möjligt att utfärdagemensam visering för flera utlänningar om detfinns skäl till det.Från svenska myndigheters sida är det fullt möjligtatt utfärda en gemensam visering som medgerinresa i , men detta förutsätter en handling,utfärdad av hemlandets myndigheter, som ger rättatt resa ut. Problemet beror i det här fallet inte påsvenska myndigheter.Anf. 68 ():Herr talman! Man blir något beklämd när manläser i tidningen att en grupp ungdomar från ett avvåra östra grannländer kanske blir tvingade attstanna hemma, eftersom de inte har egna pass ochdärför inte kan få visum för att komma till Sverige.Ministern sade att invandrarverket självständigthandlägger dessa frågor. I det här fallet hararrangörerna verkligen försökt. De har först varit ikontakt med UD, som hänvisade tillutlänningslagstiftningen ocharbetsmarknadsdepartementet. Påarbetsmarknadsdepartementet hade man gärnavelat hjälpa till, men ärendet hänvisades tillinvandrarverket. På invandrarverket gick det inteatt få tag på någon. Då tog arrangörerna kontaktmed konsuln i . Han hade aldrig hört talasom viseringar av den här typen.Jag blev därför litet förvånad över svaret att detenligt utlänningsförordningen är möjligt att utfärdagemensam visering för flera utlänningar. I så fallborde det kunna ha skett här, och konsuln borde hakänt till denna möjlighet.Det enda som de estniska myndigheterna behövdevar en inbjudan från en myndighet för att kunnaförvissa sig om att dessa ungdomar var välkomnatill Sverige.Anf. 69 Statsrådet ():Herr talman! Det är en sak att vi beviljar viseringför inresa till , men det är inte mycket vitsmed en sådan visering om inte ungdomarna kanvisa upp en handling som medger att de får resa utur hemlandet. En visering till måste ju ändåbygga på en handling som medger att ungdomarnafår lämna sitt land.Jag kan bara beklaga om det genom dettaförfarande inte skulle bli möjligt för dessaungdomar att komma hit. Under de två senasteåren har det varit ett utomordentligt livligtbesöksutbyte när det gäller de olika baltiskarepublikerna. Det ser jag som positivt, och vi harpå alla sätt försökt underlätta för och medverka tillett sådant utbyte.Jag har svårt att föreställa mig att det skulle bero pånågon avoghet från svenska myndigheter eller fråninvandrarverket som gjort att en visering inte kankomma till stånd.Anf. 70 ():Herr talman! Nej, jag tror visst inte att det helaberor på någon avoghet från svenska myndigheterssida. De följer väl sina stelbenta byråkratiska regleroch anser att de inte kan ändra på en viss bestämdordning.Jag vet att det är på gång att flera grupper skallkomma till . Jag vill då frågaministern: Hur skall de gå till väga? De estniskamyndigheterna måste veta att dessa grupper ärvälkomna till för att de skall kunna fåutresevisum. Vilken ordning skall de vänorter sombjuder in dessa grupper följa? Det är viktigt att vitar till vara möjligheterna till kulturutbyte mellanvåra grannländer.Anf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall för tredje gången försökaförklara för att det inte handlarom stelbenthet och byråkrati i , utan om attde estniska myndigheterna måste förse dessaungdomar med någon form av handling som gör attde har rätt att resa ut ur sitt land. Det är enförutsättning för att de skall kunna komma hit ochfå ett inresevisum.Anf. 72 ():Herr talman! Om dessa ungdomar inte fårutresevisum förrän de estniska myndigheterna vetatt de är välkomna till , innebär detta ipraktiken att de inte kan få något inresevisum tillSverige. Så blir ju följden.Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet inte vilken form av inbjudansom de estniska myndigheterna kräver, men jagutgår ifrån att dessa ungdomar har en inbjudan tillatt delta i den här körfestivalen. Om de har ensådan inbjudan och om de ges möjlighet av deestniska myndigheterna att resa ut, är det självklartatt det inte skall vara något problem att ge demvisum.Anf. 74 ():Herr talman! Ungdomarna har alltså en inbjudanfrån vänorten, som ju uppenbarligen inte betraktassom en myndighet i , men om vänorten skallbetraktas som en myndighet borde ju en sådaninbjudan vara tillräcklig.Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! Det är i så fall upp till de estniskamyndigheterna att acceptera den vänorten som enmyndighet. Det kan inte jag avgöra.Anf. 76 ():Herr talman! Från svensk synpunkt är emellertidinte en kommun att betrakta som någonmyndighet.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på frågorna 1990/91:516 och 524 omkurdiska flyktingar i Sverie.Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att stoppa utvisningar av kurdermed anledning av den aktuella situationen i ,och har frågat om jag är beredd attge amnesti åt de kurder som efter avvisningsbeslutgömmer sig här i landet.Jag har valt att besvara dessa två frågor i ettsammanhang.Det är ytterst sällsynt att ärenden rörande kurdermed irakiskt medborgarskap blir föremål förregeringens prövning. De irakiska kurderna fårvanligtvis stanna här redan efter beslut avinvandrarverket. Dagens situation i förändrarföljaktligen inte deras möjligheter att få asyl här ilandet.De beslut om utvisning av kurder jag känner till rörkurder från Turkiet.När det gäller situationen för kurderna i harBerith säkert följt utvecklingen där isvensk massmedia . Detturkiska parlamentet har bl.a. avskaffat förbudetmot det kurdiska språket och gett klartecken tillfrigivningar av tiotusentals fångar. Det finns därföringen anledning att ändra dagens praxis avseendekurder från . Till syvende og sisdt gäller detatt i det enskilda ärendet ta ställning till detskyddsbehov som kan föreligga.Svaret på fråga är ett klart nej. Detär uteslutet att regeringen skulle fatta ett beslut omatt alla asylsökanden som gömmer sig skall fåstanna.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tackar invandrarministern försvaret. Jag har inte bara läst svensk massmedia,utan jag har även tagit del av turkiskatidningsartiklar som har översatts åt mig. Jag vetdärför att språklagarna finns inskrivna i en ny lagom terrorism och separatism, lag nr 125.Man behöver inte längre ha begått något brott. Deträcker med att vara medlem i en förbjudenorganisation. Alla kurdiska organisationer ärförbjudna, inte bara PKK. Det är tillräckligt att iord eller skrift nämna en organisations namn elleren förbjuden organisations existens. Strafftidernahar fördubblats för dessa förseelser, även föromnämnande i tidningsartiklar. Hädanefter är detomöjligt att publicera en artikel som berättar omkurdiska organisationers existens och aktiviteter.Höga jurister har kommenterat den här lagen i bl.a.tidningen . De anser att den nya lagen ärmycket strängare än de gamla språklagarna, och attdet nu blir ändå lättare att arrestera folk. Alla depolitiska fångar som har frigivits är villkorligtfrigivna. Åklagare avser att gå igenom deras domarför att se i vilken utsträckning de kan åtalas på nyttefter den nya lagen.För dem som fängslas enligt den nya lagen gäller attde inte får ha kontakt med andra intagna, att de intefår ta emot öppna besök osv.Poliser som anmäls för tortyr skall inte arresteras,även om fången dött av tortyren. Då skall det alltsåske ett rättegångsförfarande utan häktning.Det finns mycket att säga om den nya lagen. Jag villdärför fråga: Har invandrarverket ocharbetsmarknadsdepartementet översatt ochvärderat den nya terrorist- och separatistlagen iTurkiet och dragit slutsatser av vad den leder till?Anf. 79 ():Herr talman! Också jag tackar invandrarministernför svaret.Det kurdiska folket har utsatts för kanske denvärsta förföljelsen . Förföljelsen är intespecifikt riktad enbart mot de irakiska kurderna.Den rädsla som kurderna känner, känner deoavsett om de bär på ett irakiskt, iranskt eller ettturkiskt medborgarskap.Kurdernas rädsla är oerhörd. Situationen ärnaturligtvis mycket bekymmersam, inte bara i Irakutan även i , där kurderna har påverkatsväldigt starkt av det utrotningskrig som SaddamHussein har fört mot de irakiska kurderna.I har man påverkats så starkt att vid dentidpunkt , då jag ställdefrågan avrådde det svenska utrikesdepartementetdefinitivt alla svenskar att ens tänka tanken att begesig på studieresa till de områden i som detvar fråga om, de kurdiska områdena.Mot den bakgrunden gömmer sig tusentals av deasylsökande människorna i , för att de heltenkelt inte vågar åka hem. Många av dessamänniskor är troligtvis kurder. Eftersom det är såmånga som känner en så stark rädsla inför att just idet här läget bli tillbakasända på grund av att de ärkurder, oavsett nationalitet, vill jag fråga om maninte kan tänka sig att tillfälligt avstå från utvisningav kurder till dess situationen har lugnat sig ochman kan se vad som kommer att ske i framtiden.Man kan inte påstå att framtiden på något sätt ärsäker eller utstakad för det kurdiska folket. Jag villdärför än en gång vädja till invandrarministern attåtminstone ge löfte om att ta det varligt medverkställandet av utvisningar, även av de kurdersom har andra medborgarskap än irakiska.Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill understryka att jag inte pånågot sätt vill bagatellisera den situation somkurderna befinner sig i när det gäller något av dessaländer. Även om den stora tragedin hardrabbat de irakiska kurderna är det mycket somåterstår innan man kan säga att det är gott och välställt med de mänskliga rättigheterna för kurderockså i andra länder. Det har vi debatterat mångagånger här i kammaren, inte minst jag.Därifrån är det långt till något slags generellt beslutom att alla kurder som befinner sig i , inkl.de som gömmer sig, skulle få uppehållstillstånd.Det är ändå viktigt att understryka att det generelltgäller den regeln för kurder från , att deinte avvisas från , men detta är ingentingnytt.Det finns säkert anledning för oss attfortsättningsvis studera och diskutera utvecklingeni och utifrån resultatet av dessa studier ochdiskussioner göra olika bedömningar.Något generellt besked om att alla kurder frånTurkiet skall få uppehållstillstånd i är jagdock inte beredd att ge, vilket dagens frågor harhandlat om.Till sist vill jag säga att det tid efter annan kanuppstå situationer när invandrarverket och ocksåpolisen får överväga om det vid den aktuellatidpunkten är rimligt att verkställa en delutvisningar. Detta måste bedömas från fall till falloch den uppgiften åligger den verkställandemyndigheten.Anf. 81 ():Herr talman! I sitt svar stödjer siginvandrarministern på uppgifter som har stått attläsa i svensk massmedia om att språklagarna hartagits bort och att politiska fångar har frigivits.Detta skulle inte ge någon anledning till att ändrapraxis. Men det som har stått i svenska tidningar ärinte hela sanningen, inte ens delar av den.Språklagarna är ju inte borta, utan de äröverflyttade till en annan lag.