prot · GE0984 · 1991-03-22 00:00:00 — Detankommer på att bestämma hurverksamheten skall organiseras för att de mål somriksdagen har satt upp för verksamheten skallkunna uppnås när det gäller att åstadkomma eneffektiv förmögenhetsförvaltning av de statligatillgångarna här. Någon reträtt från regeringenssida kan det alltså inte vara fråga om. Vi har barafullföljt de beslut som har fattat och somåterfinns i bolagsordningen.Fortias styrelse för diskussioner, och man är ocksåansvarig för den här verksamheten. Därest manicke skulle fullfölja de intentioner som finns, får vinaturligtvis titta på konsekvenserna i detsammanhanget.Sten-Ove vill att jag skall trycka påknappen, som man säger, för principiellainvesteringar. Jag tror att det är en klok ordning attdet är företagsledningarna som skall redovisa vilkainvesteringar som de anser vara nödvändiga ochsom trycker på knappen för dessa. I den mån detfattas kapital för att klara de investeringar sombetraktas som nödvändiga och viktiga för denframtida utvecklingen har man naturligtvis att gåtill ägaren, Fortia, som i sin tur har att försöka lösaproblemet. Självfallet kan man då vara beroende avbeslut från regeringens och sida. Mendet skall vi hantera på ett sådant sätt att vi klararsatsningar på de olika företagens så att dessa kanutvecklas.Men att här, utan att det finns ett ordentligtunderlag, deklarera ett ställningstagandebeträffande enskilda investeringar -- det må varaprincipiellt eller på något annat sätt -- är något somjag inte tänker medverka till. Jag har denuppfattningen att en styrelse, om vi så att sägalägger ett förtroende i denna styrelses hand, skallmed förtroende utöva ledningen för företaget.Detta inkluderar också att nödvändiga beslutfattas. Om någon kommer till ägaren och ber områd, skall vi naturligtvis ge sådana. Och om någonkommer till ägaren och begär resurser för ettfullföljande här, får vi försöka klara det också. Enförutsättning för att vi skall kunna få kompetentastyrelser och en bra utveckling i företaget är att mantar det fulla ansvaret för den verksamhet som manhar ansvar för. Det är en ordning som jag tänkerupprätthålla. Jag tänker icke gå in på en linje sominnebär att vi från politisk sida uttalar oss om vilkainvesteringar som skall göras eller icke göras. Istället handlar det om hur marknaden ser ut, ombedömningar av framtida möjligheter för olikainvesteringar, om ekonomiska kalkyler osv.Företagsledningarna, företagsstyrelserna, harmycket bättre möjligheter att klara dessa saker änriksdagen eller regeringen.Rolf L anser det angeläget att undanröjameningskiljaktigheterna i Fortiabolagen. Det kanvi vara helt överens om. Jag tror inte heller man fårlita för mycket på den tidningsdebatt som förs. Därfinns mycket politiska förtecken. Det märker maninte minst av inlägg tidigare här.Jag kan inte tänka mig annat än att det är ettintresse från alla håll i den statliga företagssektornatt hitta regler som gör att det blir en brautveckling, bra kommunikationer mellan de olikadelarna, och som leder till en bra utveckling fördessa företag. Det måste vara Fortias inställning,och naturligtvis också den inställning som deingående bolagen har.Anf. 25 ():Herr talman! Jag skall inte upprepa mina frågor tillindustriministern om de stora och principielltviktiga investeringarna. Anledningen till att jagställde mina frågor i denna kammare var att jagtrodde, eftersom dessa krav är så välkända i vårt länbland de anställda och dem som känner företagensbakgrund, att de också var välkända förindustriministern. Jag noterar nu att så inte ärfallet.Det är naturligtvis riktigt som säger, attföretagsledningen har det direkta ansvaret. Menägaren har ändå ett huvudansvar. Man kan aldrigsom ägare avsäga sig sitt ansvar för att företagenskall leva vidare och för att de skall kunna anpassasig till den atmosfär som krävs för att internationelltkunna hävda sig. Vi vet att det är dags för ett nyttstort investeringskliv på hela den statligaföretagssektorn i Norrbotten.Tidigare har vi kunnat klara ut dessa saker. Det harvarit angeläget att få raka besked frånindustriministern på vilket sätt det skall ske. Dethar också skett, och därför har dessa industrier denställning som de har i vårt nordligaste län. Detinnebär en trygghet, och genom satsningarna avsocialdemokratiska regeringar har vi kunnat se hurföretagen har utvecklats. Därför är det att denoro som ökar i takt med lågkonjunkturer och i taktmed de strukturella förändringarna stillas genomatt ägaren åter uttalar sitt ansvar, att ägaren talarom att man är beredd att stödja den typen av storaoch principiellt viktiga investeringar. Kan man integöra det tycker jag att bör pröva attlämna över ansvaret till den som kan. tror jagatt industriministern kan. Eftersom har kunnat svara på mina frågor och jagvet att han kommer upp till den 14 aprilför att där delta i vår distriktskongress, hoppas jagatt han vid det tillfället kan ge ett konkret besked idessa stora, viktiga och för oss i Norrbottenangelägna frågor. hoppas jag alltså attRune ger ett konkret besked på frågan vadsom händer med basindustrierna. Kommer ägarenatt stödja de stora och tunga kraven påinvesteringar för utvecklingen iNorrbotten.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1990/91:157 omsamarbetet mellan tull och polisAnf. 26 Statsrådet ():Herr talman! Med utgångspunkt i ett konkretärende angående samlokalisering och utökatsamarbete mellan tull och polis vid tullstationen iFlötningen och polisen i har ställtföljande frågor till mig om samarbetet mellan tulloch polis.1. På vilket sätt kan man stimulera till ökatsambruk inom tull och polis?2. Hur ställer sig statsrådet till projekt av typsamlokalisering av tull och polis i ?3. Hur kan man lösa gränsdragningen mellan attvara gränsuppsyningsman och passkontrollant?Leo har också frågat mig om skälen förvissa ställningstaganden som gjorts av tullensorganisationsutredning beträffande Charlottenbergoch Kristinehamn.Som också framhållit är frågan omsamarbete i Flötningen och föremål förgeneraltullstyrelsens prövning. Vidare är tullensorganisation föremål för riksdagensprövning. Jag är därför inte nu beredd att diskuterade speciella ärenden som tar upp. Frånmer allmänna utgångspunkter vill jag dockframhålla följande om samarbetet mellan tull ochpolis.Från statsmakternas sida har i flera olikasammanhang understrukits betydelsen av attmöjligheterna till samarbete mellan tull och polistas till vara för att få en så effektiv och rationellkontroll- och serviceverksamhet som möjligt. Dettasker också på flera sätt. Särskilt pånarkotikabekämpningens område har det sedanlänge funnits en väl fungerande samverkan mellantull och polis i den praktiska verksamheten. tullens spaningsregister, SPADI, redan frånbörjan byggts upp och kopplats till polisensallmänna spaningsregister, . För att stärkasamarbetet finns också numera personal frånpolisen hos till kriminalen och från tullen hosrikskriminalen.Regeringens aktionsgrupp mot narkotika har iuppdrag att ta initiativ till att befintliga resurser hosmyndigheterna utnyttjas effektivare och attsamordningen stärks. I gruppen finns både tullenoch polisen representerad. Aktionsgruppen väntaslämna sin rapport till sommaren 1991.Ett fördjupat samarbete mellan tull och polis ävenpå andra områden övervägs såväl inomregeringskansliet som mellan berörda myndigheter.Det gäller bl.a. sådana frågor som deninternordiska passkontrollen och utökadebefogenheter för tulltjänstemännen i samband medlandgränsbevakningen i framför allt glesbygden.Statsmakternas ställningstagande i EG-frågankommer att innebära stora förändringar för bl.a.tullverksamheten. Ett omfattande analysarbetekommer att göras för attklarlägga de omedelbara effekter som ettmedlemskap i skulle medföra för tullensverksamhet. Självfallet kommer i detta arbete,liksom i det generella arbetet som bedrivs såvittgäller offentlig förvaltning, att övervägas vilkasamordnings- och samverkansmöjligheter somfinns.Som jag nu redovisat är ett flertal projekt på gångsom syftar till att stärka samarbetet mellan tull ochpolis och mera allmänt effektivisera den offentligaverksamheten. De av aktualiseradefrågorna kommer att tas upp i de nu beskrivnasammanhangen.Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill till statsrådet tack för det svar som jag erhållit och därhan faktiskt beskriver att det finns ett stort intresseför att arbeta för ett ökat samarbete mellan tull ochpolis. Jag vill dock ställa en följdfråga som berördet som statsrådet beskriver som ett fördjupatsamarbete mellan tull och polis och då framför allti glesbygden. På vilket sätt vill man från regeringenspåskynda och stimulera samordningen ellersamarbetet mellan tull och polis och i vissa fallnaturvårdsverket och naturvårdsenheten pålänsstyrelserna i arbetet medgränsbevakningsuppgifter, såsom jakt ochfisketillsyn, skyddsområdestillsyn, tillsyn ochskötsel av gränsmarkeringar, tillsyn inomnaturvården samt deltagande i fjällräddning?Det råder oklarheter i vissa delar, bl.a. detsom avser naturvårdstillsyn och terrängkörningslagoch där direkta hänvisningar i lagtexter saknas.Jag tycker att naturvårdslagen ochterrängkörningslagen kunde ändras så, att engränsbevakningsstjänsteman får sammabefogenhet som en polisman att kontrollera rättenatt uppehålla sig i och köra i terräng medmotordrivet fordon samt rätt att ta egendom ibeslag som har betydelse för utredning om brottmot naturvårdsföreskrifter.Jag skulle också vilja lyfta fram en annan fråga, somhar med de goda föresatserna att stimulerasamarbetet mellan tull och polis att göra, nämligendet som statsrådet berör om passkontrollen i denordiska länderna. Är det nödvändigt att anställaspeciella passpoliser eller passkontrollanter i så storomfattning som sker med anledning nu attregeringen överväger att gegränsbevakningstjänstemännen denna uppgift?Man borde kunna åstadkommarationaliseringsvinster genom att ändra nuvaranderegler och införa en generell regel om atttullpersonal med utbildning utför s.k. internordiskpasskontroll.Detta skulle faktiskt kunna bidra till besparingar,och den befintliga tullpersonalen skulle i störreutsträckning beredas kunna arbetstillfällen vid dennu pågående omorganisationen, som bygger påToR-utredningen.Avslutningvis vill jag fråga statsrådet vad som avsesmed att de av mig aktualiserade frågorna kommeratt ''tas upp i de nu beskrivna sammanhangen'', somstatsrådet avslutar sitt svar med.Jag förstår att det är svårt att ta ställning tillenskilda projekt, men jag undrar om statsrådet harnågon uppfattning om vad som bör vara skäligtidsram för ochgeneraltullstyrelsen att behandla ett så enkeltärende som det omnämnda projektet avseendesamarbete mellan tullen i Flötningen och polisen iIdre, där parterna lokalt är eniga om upplägg. Detaktuella projektet har handlagts sedan början av1989.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! ställde i sin replik någranya frågor som jag skall försöka att besvara. Detgällde för det första ett utökat samarbete igränsområdena mellan ochnaturvårdsenheterna på länsstyrelserna. För detandra gällde det passkontrollerna och i vilken månman kan överföra uppgifter på det området tilltullpersonalen, och för det tredje gällde det vadsom kan vara en skälig tidsram för att man skallkunna fatta beslut i den nu aktuella frågan omFlötningen och Idre.På de två första frågorna har jag inte möjlighet atti dag ge något definitivt och konkret besked. Jag villuttala mig mer allmänt och säga att man naturligtvisi vårt fortsatta arbete tillsammans med de berördamyndigheterna skall eftersträva en så rationell ocheffektiv verksamhet som möjligt och ta vara på derationaliseringsmöjligheter som kan finns.I det sammanhanget kan ett utökat samarbetemellan olika myndigheter vara av värde. Det gäller,tror jag, framför allt i glesbygden. Eftersomsamhället och myndigheter ofta har enförhållandevis liten bemanning är det ofta en fördelom man kan få till stånd ett samarbete. Det pågårredan på en rad olika håll, men jag är övertygad omatt det kan byggas ut ytterligare. Jag är positiv tilldet och utgår från att vi kommer att se sådanaresultat framöver.När det gäller tidsramen för tullen och polisen attta ställning till frågan om ett utökat samarbete iFlötningen och , kan jag inte ge något definitivtbesked av den anledningen att det inte är regeringeutan myndigheterna som har att fatta besluten. Jaghar ändå anledning att förmoda att ett beslut kanfattas , så att vi därför kan få besked omhur man ställer sig till detta.Jag vill inte blanda mig i hanteringen, men jag kansäga så mycket att det finns fördelar som kanuppnås på området. Jag menar dock att man ocksåbör beakta ett kommande EG-medlemskap ochvilka konsekvenser ett sådant kan få för ochNorge. De bör finnas med i bilden när man fattarbesluten i frågan.Anf. 29 ():Herr talman! Jag tackar för dessaytterligare synpunkter. Jag förstår att det är svårtför honom att gå in på detaljfrågor. Denviljeinriktning som uttalas från regeringen är skall eftersträva en bättre samverkan mellantull och polis.I svaret finns det ändå något jag skulle viljafördjupa mig i ytterligare. Det gäller dengenomförandegrupp som generaltullstyrelsentillsatt med anledning av och dessförslag om frysning av organisationen i avvaktan påbelysning av effekterna på tullverksamheten av eneventuell EG-ansökan.Sammanfattningsvis skulle detta innebära attdagens organisation fryses med undantag förnedläggningen av tullmyndigheterna iCharlottenberg, Kristienhamn och några andra.Det finns också ett sparkrav i ToR-förslaget somhar påförts och tulldistrikt.Jag upplever att man är i färd med att genomföradetta, trots att säger att vissa delar avdet är under behandling i riksdagen.Jag att man hos tullmyndigheterna i klart kan inse att dagensarbetsbelastningar inte överensstämmer med intentioner. Jag tycker attgeneraltullstyrelsen måste få i uppdrag attytterligare belysa frågan om det verkligenföreligger behov av en nedläggning avverksamheterna i ochKristinehamn.Vad gäller enheten i Flötningen så föreslåsneddragning från nuvarande fem grupper till tretrots att man i ToR talar om att det skall vara femminigrupper för att de skall kunna arbeta effektivt.Detta uppdrag till generaltullstyrelsen skulle ocksåöverensstämma med det som statsrådet säger omatt ett omfattande analysarbete kommer att görasden för att klarlägga de omedelbaraeffekterna som bl.a. ett medlemskap i skullemedföra för tullens verksamhet.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till detsistnämnda.Anf. 30 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill först understryka att jag inteär beredd att diskutera enskilda ärenden somhandläggs av berörda myndigheter. Jag menar attden ordning vi har fastställt har mycket som talarför sig. Vi har valt det sättet att arbeta. Inom deramar som riksdag och regering fastställer är detsedan generaltullstyrelsens sak att mera i detaljutforma en ändamålsenlig organisation. Jag anseratt vi skall behålla den ordningen också i framtiden.Jag har dock inhämtat att beslutet beträffandetullmyndigheten i , som har fattatsav tulldirektionen, inte, direkt är föranlett av ToR.Man samordnade verksamheten i Charlottenbergoch och kunde därigenom till följd av det nyatulldatasystemet uppnå vissa besparingseffekter.När det gäller tullstationen kan jagsäga är också det en fråga som sammanhänger medtulldatasystemet. Där har man uppenbarligen frångeneraltullstyrelsen gjort bedömningen att ärarbetsuppgifter som kan utföras frånKarlstad.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:130 till justitieutskottetMotionerna1990/91:K37--K42 till konstitutionsutskottet1990/91:Sf35--Sf42 tillsocialförsäkringsutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:126 Följdlagstiftning med anledning av dennya summariska processen, m.m.1990/91:129 Ändringar i m.m.Finansutskottets betänkande1990/91:FiU13 Vissa anslag inomfinansdepartementets verksamhetsområde1990/91:FiU14 Anslag till civildepartementetSkatteutskottets betänkande1990/91:SkU15 Anslag till tullen m.m.1990/91:SkU16 Importrutiner i ett datoriserattullförfarande, m.m.Kulturutskottets betänkanden1990/91:KrU15 Anslag på massmedieområdet1990/91:KrU16 Stöd till turism och rekreationArbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU11 Arbetsmarknadspolitiken1990/91:AU12 Arbetslivsfrågor1990/91:AU16 Arbetslivsforskningens organisationm.m.1990/91:AU18 Statlig personalpolitik1990/91:AU19 Anslag tillarbetsmarknadsdepartementet m.m.Bostadsutskottets betänkandeVissa fastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor6 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 21 mars1990/91:174 av () tillarbetsmarknadsministern om den befaradearbetslösheten i län:Efter flera år av positiv utveckling i Kopparbergslän med hög sysselsättning och nettoinflyttning,märks nu en avmattning i konjunkturen. Myckettyder på att arbetslösheten kommer att ökakraftigt. Utvecklingen är mycket oroande, i någrakommuner dramatisk. Befintliga prognoser tyderpå att det är glesbygdskommunerna samt Ludvikaoch som kommer att drabbas allravärst.Med en konjunkturdämpning, som börjat visasig, har strukturförändringar aktualiserats, bådepersonalminskningar och totala nedläggningarinom såväl industri som andra näringar. Ett antalstörre sådana strukturförändringar har aviserats ilänet . antalet varsel till 250. En aktuell jämförelsevisar att dessa siffror svarar mot 5 000 varsel om delagts i Malmö.Under januari var antalet nyanmälda lediga platseri länet lägre än . månad nyinskrevs drygt 2 500 personer somarbetssökande vid länets arbetsförmedlingar, enökning . fanns4 224 arbetslösa arbetssökande i län.Detta motsvarar av länets befolkning iarbetsför ålder. Fördelningen på länets kommunerär emellertid mycket ojämn.Det är viktigt att bygga upp en genomarbetadhandlingsberedskap och att nu utnyttjaerfarenheter från tidigare lågkonjunkturer. Vimåste klara såväl lågkonjunktur som aviseradestrukturproblem.Arbetslinjen bör hävdas starkt även under denkommande lågkonjunkturen. Då kan den direktöppna arbetslösheten hållas nere. Dearbetssökande, som inte får arbete på den ordinariearbetsmarknaden, måste erbjudas möjligheter tillutbildning eller någon form av tillfälligsysselsättning. Satsningarna måste inriktas på attvidga och stärka den enskildes position påarbetsmarknaden. Det behövs redan nu ytterligareberedskapsarbetsplatser.I vissa kommuner drabbas ungdomen mycket hårtav den ökande arbetslösheten. För dessa behövsspeciella insatser.Med hänvisning till vad som redovisats ovan vill jagfråga arbetsmarknadsministern vilka åtgärder somplaneras för att mildra den befarade ökningen avarbetslösheten i län.7§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 21 mars1990/91:477 av () till statsrådetErik om fyllnadsinbetalningen avpreliminärskatt:Till följd av de kraftigt och sent höjdataxeringsvärdena på fastigheter kommer mångavillaägare att drabbas av klart högre skatt än vad som motsvarar denpreliminära källskatten . De kan därförfå problem med fyllnadsinbetalningen den 30 aprili år. Med anledning härav till jag fråga:Är regeringen beredd att höja gränsen förfyllnadsinbetalning av preliminärskatt så attvillaägare icke orättvist drabbas av en högstraffränta på överskjutande skattebelopp ellerberedd att vidta annan åtgärd som kompenserarvillaägarna för denna oförutsedda skattehöjningskonsekvenser?1990/91:478 av i () tillförsvarsministern om den framtida utrustningen avvissa armébrigader:Regeringens hållning är att ett nytt långsiktigtförsvarsbeslut skall fattas inom oförändradekonomisk ram.För att åstadkomma detta har för arménsvidkommande en idé om en kärnmodell diskuterats.Kärnmodellen skulle innebära att av arménsnuvarande 21 brigader skulle cirka hälften''spetsas'', dvs. ges fullgod utrustning medan denandra hälften inte skulle underhållas.Den fråga som då naturligen måste ställas är: Vadavser regeringen föreslå att man tillför deprioriterade brigaderna för att den tänktaförbättringen skall komma till stånd?Vill förvarsministern redogöra för hur deprioriterade brigaderna kommer attrustas/upprustas i händelse av ett beslut i enlighetmed kärnmodellen?1990/91:479 av () tillstatsrådet om möjlighet förriksskatteverket att begära förhandsbesked:Genom att skatterättsnämnden nu bryts ut urriksskatteverket öppnas möjlighet för RSV attsjälvt kunna begära förhandsbesked.Genom att begära ett fiktivt förhandsbeskedundviker man att behöva föra ett enskilt ärende denlånga vägen genom rättsinstanserna för att skapaett önskvärt prejudikat.Avser statsrådet förelägga ett förslag sommöjliggör ett sådant praktiskt förfarande?1990/91:480 av () tillförsvarsministern om pansarförband:Försvarsdebatten böljar fram och tillbaka och justnu extra intensivt. Åsikterna varierar med storspännvidd från att försvaret bör förstärkas till attförsvaret helt skall läggas ned. överbefälhavaren och arméchefen harengagerat sig, och har t.o.m. försvarsministernuttalat sig.Försvarsmaktens ställning blir alltmer oklar. Stororo har också spritt sig till både folket ochmilitären. Så har skett genom försvarsministerns talden i och då särskilt genomhans uttalande om pansarvapnet i Sydsverige.Försvarsministerns mening tycks uppenbarligenvara att pansarvapnet inte har någon ''framtid'' isöder. Detta borde rimligen innebära att P 2 iHässleholm, P 6 i och P 7 iYstad/Revinge riskerar nedläggning, vareftersamtliga stridsvagnar kan skickas norrut till bl.a.Mälardalen.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Är det försvarsministerns avsikt att avvecklapansarförband i ?1990/91:481 av () tillsocialministern om bilstöd till kortväxta:Ett nytt och bättre bilstöd till handikappadegenomfördes . Folkpartietliberalerna har i flera motioner påpekat vissabrister som vi anser måste rättas till.Bestämmelserna i 2 § första stycket i förordningentillämpas mycket godtyckligt. visar det sig t.ex.att personer som fått bilstöd enligt tidigare normer,alltså då förvärvsarbete eller studier var kriterietför berättigande, inte längre får bilstöd. Vi vet i dagatt socialförsäkringsnämnderna avslår ansökan frånbl.a. Bilen är oftast nödvändig för attdessa personer skall kunna arbeta. Skall de tvingassluta sina arbeten?Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att hjälpamänniskor i ovan nämnda situation?1990/91:482 av () tillfinansministern om nya åtgärder för primär- ochlandstingskommunerna:I bilaga 9 () tillbudgetpropositionen står bl.a.:''Kommuner och landsting åläggs inte nya uppgifterutan att de ges möjlighet att finansieraeventuella nya åtaganden med andra medel änhöjda skatter. ''Regeringen har därefter i rask takt lagt flerapropositioner, som kommer att medföra storaekonomiska påfrestningar för kommunerna.Jag vill fråga finansministern: att finansieringen av de förkommunerna kostnadskrävande förslag, som läggsi olika propositioner, är i överensstämmelse medovanstående citat ur bil. 9 till budgetpropositionen1991?1990/91:483 av () tillkommunikationsministern om avreglering av deninrikes luftfarten:I går, , träffades överenskommelsemellan de skandinaviska länderna och EG omavreglering av luftfarten, internationellt.Konkurrensutredningen föreslog en mycket längregående avreglering än detparallellkoncessionssystem, som regeringenföreslår i proposition 87 vad gäller inrikesflyget.Mot bakgrund av att en avreglering avinternationell trafik nu kommer till stånd, vilketenligt resonemang i flera propositioner ochbetänkanden leder till ökad konkurrens ochdärmed stimulerar utvecklingen vill jag frågakommunikationsministern:Vad är skälet till regeringens försiktighet vad gälleravreglering av den inrikes luftfarten?1990/91:484 av () till statsrådet om asyl för personer som förföljs pågrund av sin religion:En syriansk familj i vars hela släkt ochfamilj numera bor i blev i februari i årutvisad från . Familjen gömmer sig nu iIstanbul. Familjen är, liksom tidigare allasläktingar, förföljd för sin kristna tro.