prot · GE0969 · 1991-02-22 00:00:00 — Vi har helt enkelt gödslat framför allt destora företagen med vinstmedel. Det är klart då också investerar. Man har även sysslatmycket med andra saker.Nu upplever vi att jättedevalveringen äruppäten och att det finns problem. Jag kommer dåtillbaks till frågan om var problemet ligger. Detligger i skattetrycket. har aldrigkritiserat att marginalskatterna har sänkts. Men vihar sagt att det är icke tillräckligt. Jag har själv sagtatt det möjligtvis försvårar den verkligaskattereformen som vi behöver. Här delar jagJohan Lybecks uppfattning. I dagens DagensIndustri har han en artikel med rubrikenSkattereformen har försvårat en reform värdnamnet. Skattetrycket har blivitmindre synligt och riskerar att öka då en större delhar lagts på indirekta skatter som inte ärinflationsskyddade. Varje procentenhet högreinflation ger ett större beskattningsbart underlag.Eftersom momsen och andra indirekta skatterfastställs som en fast procentsats av underlaget,leder höjda priser också till höjda skatter i relationtill de löner som skall betala dessa skatter. Därförinnebär den systematiska underskattningen avinflationen som regeringen gör en faktisk höjningav skattetrycket.Jag upprepar att vi är eniga om målet att sänkaskattetrycket. Men medlet är tydligen att först höjaskatterna för att sedan sänka dem.Herr säger sedan att vi måste redovisa hurutgifterna skall skäras ned. Ja, det har vi verkligengjort. De siffror där jag har varit inblandad isocialförsäkringsutskottet har varit minst lika brasom de som departementet har försökt att räknafram. Jag har ofta varit i kontakt med folk påsocialdepartementet. har jag blivit förvånadöver hur dåligt de har kunnat sin läxa. Vi har gjorten redovisning inom en rimlig felmarginal. Kom ihåg att den budget som regeringen har lagt framockså har felkällor. Här borde varalitet mera nyanserad.Anf. 7 ():Herr talman! Visst är det riktigt att industrininvesterade mycket efter devalveringen.Det var tredje vägens politik,devalveringspolitiken, som ledde till ettkostnadsläge som gjorde att man kunde ökakapaciteten. Tyvärr ser man nu ett uppdämt behovav förnyelse i svenskt näringsliv. Det är paradoxenav tredje vägens politik att förnyelsen i svensktnäringsliv avstannade.Jag hade inte tänkt att debattera skattereformenspeciellt . Jag försökte påvisa att det finns ettantal saker som sker när det gällerriskkapitalförsörjningen i svenskt näringsliv somoaktat skattereformen är problem som vi har attbrottas med. Det måste finnas anledning attdiskutera dem. Det var därför jag också berördekapitalbeskattningen. Vad skall vi göra för attkunna öka sparandet i ekonomin som är en del avriskkapitalförsörjningen i svenskt näringsliv? Jagtycker inte heller att finansministern skall se detsom ett särintresse att öka det enskilda sparandetför att förbättra riskkapitalförsörjningen i denkonkurrensutsatta sektorn, som vi alla lever av.Vidare har vi reglerna för den finansiellamarknaden. Jag är den första att instämma iutvecklingen som har skett där, dvs. avregleringenav kreditmarknaden, valutaavregleringen osv. Mendet finns anledning, statsrådet, i den finansiellaintegrationen med vår omvärld att också ta bort endel av de hemmagjorda konstruktionerna. Jagtänker t.ex. på omsättningsskatten på aktier, somhelt klart är en hämmande faktor när det gälleromsättningen på den svenska aktiemarknaden. Deti sin tur bidrar till att försvårariskkapitalförsörjningen.Jag förstår att frågan om AP-fonderna ligger i ens.k. Utgångspunkten för min diskussionär hur vi skall trygga pensionssystemet i framtiden.Men det får inte vara en utgångspunkt till argumentför att vi skall lösa frågan om riskkapital i svensktnäringsliv. Det är för få aktörer på den svenskaaktiemarknaden . gäller det att spridadetta.Jag kommer slutligen tillbaka tillförmögenhetsbeskattningen igen. Förslagetmotverkar det som finansministern har velat uppnåmed skattereformen och företagsbeskattningen iövrigt. Ni socialdemokrater tar tillbaka mer än välom ni skall införa denna förmögenhetsskatt. Jag villgärna har en kommentar från finansministern närdet gäller förmögenhetsskatt.Anf. 8 ():Herr talman! Ett av statsrådets argument mot vårkritik var att investeringarna har fördubblats under80-talet. Det påpekade bl.a. . Detär ju inte konstigt när det gjordes en devalveringden och åretinnan en devalvering på . Här fick näringsliveten skjuts uppåt . var det enuppåtgående konjunktur. Att det under sådanaförhållanden blir ett ökat antal investeringar är intemärkvärdigt. Beskrivningen är egentligen att trotsdet höga skattetrycket blev det denna utvecklingeftersom suget var så stort från de utländskamarknaderna.Det är naturligtvis glädjande att inflationen skallprioriteras. Se t.ex. på det enskilda sparandet!Förra året förlorade alla enskilda sparare ungefär11 % på banksparandet till följd av inflationen. I årpekar prognoserna på . De förlorar dåytterligare en tiondel av sitt sparade kapital. Andraförmåner äts upp på ett lätt sätt.Jag bestrider bestämt att vi talar för någrasärintressen och att vi är påverkade av lobbyister.Det räcker med att se på statistiken. Skattetrycketi var , för vilket man har en definitivsiffra, . Det är en enormskillnad. Det är självklart att följden blir enannorlunda utveckling i vårt landjämfört med dessa länder.Jag bestrider även att statsrådet inte fått höra någrakonkreta besked angående våra besparingar. Detfinns konkreta besked, och det är därför vi fördenna debatt. Vi blir kritiserade för olika konkretabesparingsförslag som vi har lanserat. Det är intesärskilt tacksamt, och det vet nog statsrådet självtnär det gäller t.ex. sjukförsäkringen ellerarbetsskadeförsäkringen.Det finns de som har fått höjd kapitalbeskattning,t.ex. pensionärer som missgynnas på grund avoförmånliga avdragsregler. De kan av fyra olikaskäl få en höjd kapitalbeskattning. Vad tänkerstatsrådet göra åt detta? Det är egentligen enotrolig orättvisa.Hur blir det nu med de icke börsnoteradeföretagen, osv.? Värdet av dessa skallnu tas vid beskattning mot tidigare30%. Det är väl ändå en skärpning avkapitalbeskattning och förmögenhetsbeskattningför dem som har placerat pengar i dessa företag?Det är just till dessa företag som riskkapitalet sökersig. Det är dessa företag som börjar medinnovationer och sedan kan utvecklas till störreföretag. Men de placeringarna kommer attmissgynnas genom att värdet av dessa företagsaktier vid beskattningen skall stiga från 30 till 75%.Det kan väl ändå inte betraktas som en stimulans?Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! nämnde i sitt förstainlägg datavirus. Det var en litet långsöktjämförelse som jag inte riktigt förstod. Men jaghåller med om att datavirus kan ställa till med enhel del oreda i datorer, och likaledes ställde nogdetta datavirus till en hel del oreda i i sin analys av skattereformen stödja sig påJohan Lybeck är med förlov sagt inte mycket attstödja sig på. Han har i dessa olika artiklar gjort sigskyldig till rader av elementära tanke- och räknefel,som också har påtalats både av ochAnne i de debattinlägg som de har kommitmed.Lika slarvigt är det när påstår attregeringen skärper kapitalbeskattningen förpensionärer. Det är inte alls på det sättet. Det ärsant att det för en minoritet av landets pensionärerfinns besvärande stora marginaleffekter på derassparande. Detta var inte något som kom genomskattereformen, utan det har funnits sedan lång tidtillbaka. Detta är ett av många områden där denborgerliga regeringen inte lyckades åstadkommanågonting. Vi ändrar nu på detta. Vi minskarpensionärernas marginaleffekter. Det har vi redantidigare gjort för löneinkomster, och vi gör det nuför företagarinkomster. minskas påmotsvarande sätt marginaleffekterna förkapitalinkomster. Det beslutet har redan fattats.Detta är sanningen, och skall intehär sprida felaktiga föreställningar om vadskattereformen innebär.Vi får här också veta att en investeringsuppgång på100% inte är så märkvärdig. Nej, det kan man jutycka. Jag anser att det i varje fall är något bättreän den investeringsnedgång på som ägde rumunder den borgerliga regeringstiden. Det var dettasom vi socialdemokrater fick börja med attreparera innan vi sedan kunde åstadkomma enytterligare ökning därutöver.Jag har fått frågor som gäller förmögenhetsskatten.När det gäller den förhåller det sig på så sätt, attdet finns en av tjänstemän på finansdepartementetutarbetad departementspromemoria som är ute påremiss. Remissvaren kommer in, och vi skallnaturligtvis analysera dem innan vi tar ställning tillde framtida reglerna.Jag har redan uttalat, och jag kan upprepa det, attregeringen när den tar ställning till dessa propåerskall beakta en rad olika synpunkter. Dit hör attkapitalbeskattningen har skärpts som ett led iinkomstskattereformen. Dit hörförmögenhetsskattens fördelningspolitiska ochstatsfinansiella betydelse samt även vårtinternationella beroende. Dit hör sist men inteminst att vi vill skapa gynnsamma villkor förföretagsamhet i . Jag kan försäkra att dettakommer att vara vägledande för de förslag somregeringen kommer att presentera framöver.Den andra fråga tog upp i sittförsta inlägg gällde den särskildaredovisningsmetoden. Jag fick kritik för attregeringen inte redan har förslag framme.Sanningen är att denna fråga blockerades undernästan hela utredningsperioden iföretagsskatteutredningen av framför alltsmåföretagarnas organisationer. I ett mycket sentskede, fem i tolv, vände de på klacken och varberedda att diskutera ändringar som de tidigarehade motsatt sig. Detta erkänner de själva, och detgår bra att fråga dem om denna historieskrivning.Det var detta som omöjliggjorde för regeringen attpresentera ett färdigt förslag sombetänkandet lades fram. Det gör att vi nu måstebearbeta detta i särskild ordning, och det gör vi. Vihar satt i gång utredningsarbetet, och det skall bliklart . Jag vill tillägga att detta ärmycket komplicerade frågor. Det går inte attsnabbt snyta fram färdiga förslag. Det är mycketsvårt att åstadkomma en lösning, men det är ändåvår strävan att göra detta.Jag vill avslutningsvis säga att jag ånyo noterar attförtjusningen är stor när det gäller att utlovaallehanda skattelättnader. Just nu utlovas de åtnäringslivet. Handlar debatten om andra ändamål,vilket den gör ibland, utlovas lika rundhänt storaskattesänkningar åt andra grupper. Det talas imycket små bokstäver om de motsvarandeutgiftsnedskärningar som är nödvändiga för attkunna genomföra dessa skattesänkningar. I självaverket framtonas även från attutgifter skall ökas på en rad olika områden. Detskall vara vårdnadsbidrag, fler poliser, mermilitärer, större satsning på högskola och forskningoch mycket annat. Detta går helt enkelt inte ihop.Om ni fullföljer detta budskap blir följden att vi fårtillbaka det jättelika budgetunderskottet och deraserade statsfinanserna. Är det någonting somskadar svenskt näringliv, så är det detta. Enexploderande inflation, räntor som skjuter i höjdenoch ett undergrävt förtroende för den svenskaekonomin skulle bli följden om man tog er på allvaroch genomförde politiken med bådeutgiftsökningar och stora skattesänkningar på enoch samma gång. Det gagnar ingen, och det gagnarinte heller svenskt näringsliv.Anf. 10 ():Herr talman! Först till resonemanget om datavirus.Marknadsekonomi bygger på fri prissättning, frilönebildning och fri prissättning på andrafaktorsinsatser. När man för in ett mycket högtskattetryck inför man skattekilar, och systemetförstörs. Det är precis på samma sätt som när manpå grund av datavirus för in felaktigaprogramangivelser i ett dataprogram. Jag är ledsenatt det var så svårt att förstå detta. säger minfamilj vid frukostbordet att jag tänker för snabbt.Jag hoppas nu att detta har gått hem.Vi slarvar kanske litet grand till mans.Marginalbeskattningen ligger inte för alla vid51 %. Min åldriga mor, som har ennäringsfastighet, betalar på inkomsterna frånden om inte mer när man räknar införmögenhetsskatten.Hur kommer ni att göra med beskattningen avOTC-aktier? Kommer värderingen att höjas vidförmögenhetsbeskattningen? Det blir besvärligt förde mindre företagen.Så till fördelningspolitik ochförmögenhetsbeskattning. Det är alldeles riktigt attförmögenhetsbeskattningen har fördelat vårtvälstånd ut till andra länder. Hans och stannat i om vi inte hade haft den härtypen av skadlig beskattning. Jag hoppas att herrÅsbrink verkligen tänker igenom problemennoggrant.Sedan till frågan om våra besparingar. Vi har tänktigenom våra förslag och föreslagit sådant somkanske inte alltid är lättsmält och populärt. Jag harinte varit det minsta rädd för att göra det, eftersomjag vet att svenska folket inser vad som är fel medvår ekonomi. Moderata samlingspartiet har gjorthelt andra markeringar på en rad områden inomsocialförsäkringssektorn. Systemen är förnärvarande skadligt och dåligt utformade. Det kaninte vara riktigt, , att av alla vårapensionsutgifter räknat siffror gårtill förtidspensionärer.Slutligen till artikeln i . Jag kännertill och har läst och . Det är dessa som professor på . och särintressen för skatteomläggningen,medan , såvitt jag förstår, är enoberoende vetenskapsman. Han svarar också närdet gäller de siffror man räknat fram förskattetrycket. Det är ett svårt tekniskt,intellektuellt problem, men han gör en bragenomgång. Jag är nog mer morgontidig än herrÅsbrink, och jag har därför också läst artikeln.Anf. 11 ():Herr talman! Historiebeskrivningen över läget föreoch kan vi hålla på med . Det gårsjälvfallet inte att jämföra investeringsnivån underen djup strukturkris medden under den långa högkonjunktur vi haft under1980-talet. Det som vi får akta oss för, statsrådet, äratt vi inte på nytt kommer tillbaka igen till detkända dukade bordet, som vi talade om på mittenav 70-talet. Det är därför som vi aktualiserar dessafrågor om riskkapitalförsörjning för näringslivet.Det är viktigt att vi för denna debatt omriskkapitalförsörjningen. Statsrådet gör lättvindigtfrågan om riskkapitalförsörjningen till ettsärintresse. Men faktum är att om inte näringslivet,och det kan vara små eller stora företag, får ettriskkapital till en rimlig kostnad, går det ut översysselsättningen och kostnadsläget över huvudtaget. Jag förstår att statsrådet nu inte vill svaraexakt på var regeringen kommer att hamna när detgäller förmögenhetsbeskattningen. Men eftersomni under hela skattereformens genomförandehänvisade till att regeringen skulle återkomma tillförmögenhetsbeskattningen, är det självklart ändå måste tro att det finns litet tankar bakomde produkter och förslag som kommer frånfinansdepartementet. Det är ungefär så här detskall se ut.Jag vet inte om det är signifikant försocialdemokratisk syn på småföretagande, men detkänns litet konstigt när man sitter i en nytillsattkonkursutredning och diskuterar ett ökat antalkonkurser inom svenskt näringsliv, där det redan iinledningen av arbetet finns förslag omkontrollåtgärder i form av ''körkort'' för företagare,och får denna promemoria på bordet medförslag till en skärpt beskattning avsmåföretagarna. Den skärpta beskattningenkommer i många fall att dränera småföretagen påden självfinansiering som är så oerhört viktig.Det är ändå rätt viktigt att vi ser till dessa faktorersammantaget när vi analyserar vad det är somegentligen sker inom svenskt näringsliv. Detbehöver vi inte politiskt polemisera om. Jag tror attvi skall kunna föra en ganska lågmäld debatt omdessa saker.Jag vill inte kritisera det som gjorts inomramen för skattereformen när det gällerföretagsbeskattningen. Det gör jag heller inte. Menmöjligheten till SURV-avsättningar är för småföretagare inte speciellt stor med tanke på denlåga soliditet de har. Den soliditeten stärks integenom att vi lägger nya pålagor på dem. Dettahandlar till syvende och sist om hursysselsättningspolitiken skall se ut.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Denna debatt har tenderat att bliganska vidlyftig och handla om andra saker än vadsom togs upp i den ursprungliga interpellationen.Låt mig ändå kort kommentera några av desynpunkter som kom fram i de föregåendeinläggen.Jag reagerar starkt mot av förhållandena i jämfört medförhållandena i omvärlden. Det talades om att viomfördelar välstånd från till andra länder.Det är ett led i den moderata svartmålningen avSverige och det svenska samhället. Jag kan försäkraMargit att jag reser en del även utanförMalmö och , och jag vågar påstå att man ide allra flesta länder skulle ingenting hellre vilja änatt förvärva det svenska välståndet, om man kundefå det i stället för det mera begränsade välstånd somman åtnjuter i sitt hemland.Vi har ingen anledning att skämmas över vad vi haråstadkommit, det vi vill slå vakt om ochvidareutveckla. En viktig förklaring till att vi harkunnat etablera ett högt och allmänt spritt välståndi vårt land är att vi också har skapat gynnsammabetingelser för svenskt näringsliv. Glöm inte densaken. Jag anser att denna svartmålning är bådeupprörande och totalt felaktig.Visst är det sant att vi har ett högt skattetryck iSverige, och vi kan också laborera med olika måttpå hur skattetrycket skall mätas. Men man skall sepå alla sådana mått med stor försiktighet, eftersomde går att manipulera. För att ta ett exempel har vii valt att betala ut stöd till barnfamiljer iform av barnbidrag, som då naturligtvis mäts somoffentliga utgifter vilka i sin tur skall finansierasmed skatter. Hade vi, som man gör i andra länder,inarbetat barnbidragen i skattesystemet och givitsamma belopp i kronor i form av skattereduktion,skulle vi på papperet fått ett lägre skattetryck. Meningen seriös människa kan påstå att någonting reelltdå skulle inträffa som förbättrar ekonominsfunktionssätt, minskar skattekilar och allt vad detheter. Det är en statistisk villfarelse på samma sättsom när vi har transfereringar, utbetalningar tillhushållen, som beskattas i stället för att betala utnågot mindre belopp som inte beskattas. Det ärockså ett sätt att förfara som på papperet skapar etthögt skattetryck men som säger föga omverkligheten.Sedan till . Jag har inte sagt attriskkapitalförsörjningen och förespråkarna för attden skall fungera väl utgör ett särintresse. De somföreträder ett särintresse är de som kräver favörer,skatteprivilegier, åt olika grupper som brytersönder ett likformigt och enkelt skattesystem. Deskapar denna grogrund för skatteplanering som vivill komma ifrån.Det förslag till förmögenhetsskatt som vi ännu intehar tagit ställning till bygger bl.a. på principen omen låg skattesats men med inte så många undantagoch särbestämmelser som vi har i dagensförmögenhetsskattesystem, vilka i sin tur bidrar tillomfattande skatteplanering. Även på detta områdevill vi komma ifrån skatteplaneringen. Men detslutliga ställningstagandet till förmögenhetsskattenhar regeringen ännu inte gjort. Beskedet kommeratt ges så småningom.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1990/91:140 omsekretessen in den nya folkbokföringslagenAnf. 13 Statsrådet ():Herr talman! har ställt följande frågortill mig:1. På vilket sätt avser regeringen att skapa ettfullgott sekretesskydd vid överförandet avfolkbokföringsmaterialet till skattemyndigheterna?2. Är regeringen beredd att successivt genomförareformen så att den materiella regleringen kan skeoch integritetsfrågorna kan få en fullgod lösning?3. Är regeringen beredd att överlåta självaregistreringen till vederbörande församling i de fallförsamlingen så önskar?Arbetet med att föra över informaton frånpersonakterna till de nya folkbokföringsregistrenomfattar momenten kopiering, beredning,registrering och ADB-bearbetning.Beträffande kopieringen har riksskatteverketsprojetgrupp för omorganisation av folkbokföringenförordat att den i första hand utförs vidpastorsämbetena. Skälet är att man vill undvika attpersonaktsoriginalen lämnar pastorsämbetena istörre utsträckning än nödvändigt. så önskar är dockskatteförvaltningen beredd att åta sig kopieringen.Efter kopieringen skall originalet i dessa fall snaraståterställas till pastorsämbetet.Ansvaret för den beredning av aktkopiorna somkrävs före dataregistreringen ligger på resp.skattemyndighet. Arbetet utförs främst avpastorsämbetets personal. personal har dock erbjudits attdelta i arbetet, som utförs utom det normalaarbetet, mot särskild ersättning.Skatteförvaltningen har mångårig positiverfarenhet av deklarationsgranskning i hemmet ochhar därför medgett att beredningsarbete får utförasi bostaden. En förutsättning är att tillräckligsäkerhet kan upprätthållas, vilket det åvilarskattemyndigheten att bedöma och kontrollera.Efter beredning lämnas aktkopiorna förregistrering på magnetband. Registreringstjänstenhar upphandlats i vanlig ordning och utförs av nioolika servicebyråer. Det har varit en strävan attsprida arbetet geografiskt för att det skall kunna skeså nära pastorsämbetet som möjligt. I avtalenregleras ett antal säkerhets- och sekretessfrågor.Någon registrering i hemmiljö får inte ske.Tystnadspliktsförbindelser har tecknats och samlatsin av riksskatteverket.I fråga om personer vilkas uppgifter ärsekretessmarkerade i de nuvarande regionalafolkbokföringsregistren sker såväl beredning somregistrering av aktkopiorna hos riksskatteverket.I den mån personakter eller kopior av dessabefordras med posten används rekommenderadeller assurerad försändelse, vilket är uttryck förhårdare säkerhetskrav än vad som gäller i denlöpande folkbokföringsverksamheten i dag.Enligt min mening är det sålunda väl sörjt försekretesskyddet vid överförandet och någon åtgärdfrån regeringens sida är inte påkallad i den delen.Vad gäller sambandet mellan registerfrågorna ochden materiella regleringen av den nyafolkbokföringen vill jag framhålla följande. Attförslaget till registerlag behandlades vid dentidpunkt som skedde var en nödvändighet för attarbetet med att utveckla ADB-stödet skulle hinnasmed till ikraftträdandet. Skyddet för integritetenägnades stor uppmärksamhet i regeringens förslagtill registerlag. gjorde vid sin behandlingav förslaget uppenbarligen också bedömningen attdetta skydd var väl tillgodosett.Jag räknar med att regeringen skallkunna lägga fram ett förslag till nyfolkbokföringslag. Lagen är avsedd att träda i kraftsamtidigt med den nya organisationen. Såvitt jag nukan bedöma påverkas registerlagen bara i obetydligutsträckning av de nya materiella reglerna. Jag kanmot den bakgrunden inte se någon fördel, mendäremot åtskilliga svårigheter med ett successivtgenomförande av reformen.Som framgått av det jag har sagt utförs del av arbetet med att föra över informationenhos resp. pastorsämbete eller av pastorsämbetetspersonal. Själva dataregistreringen kräveremellertid både särskild utrustning, speciellaprogram och personal med vana vidregistreringsarbete. Få församlingar torde hatillgång till detta.Anf. 14 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret. Det är innehållsrikt och visar på en insiktom frågans yttersta vikt.Jag skulle vilja börja med att kommenterastatsrådets påstående om att gjordebedömningen att integriteten var väl tillgodoseddnär vi fattade beslutet. Jag vill påminna statsrådetom att flera partier yrkade avslag på propositionendärför att sekretessfrågorna inte var lösta samtidigtsom det materiella innehållet inte var känt.Få länder, om ens något annat land, har en såväldokumenterad och välskött folkbokföring somSverige. Det skulle därför vara ett kulturmord omman genom förhastade insatser omöjliggjorde attviktigt material för forskningen inte bevarades ochutvecklades. Det är skälet till att ansvarsfullapräster motsätter sig hanteringen av materialet.Uppläggningen av genomförandet, som statsrådetbeskriver det, är teoretiskt korrekt och heltoantastligt men om man ser praktiskt pågenomförandet, betvivlar jag att man får ettkomplett och ur sekretessynpunkt fungerandematerial.De aktkopior som ligger till grund förregistreringen är inte kompletta i många fall.