prot · GF0914 · 1991-10-22 00:00:00 — har frågat migom även glesbygdsbilister kommer att få del av enkommande momssänkning på persontrafikengenom t.ex. en sänkning av bensinskatten.Regeringen avser att lämna ett förslag tillriksdagen om att sänka den s.k. turistmomsen, dvs.momsen på hotell, restauranger, persontransporteroch skidliftanläggningar, från . Avsiktenmed detta förslag är att förbättra turistnäringenskonkurrenskraft, inte minst i fjällvärlden och iövrig glesbygd. Som framgår avregeringsförklaringen kommer regeringen också attföreslå andra regionalpolitiska åtgärder för attstödja glesbygden och dess näringsliv.Däremot är jag inte beredd att föreslå någonregional differentiering av bensinskatten. En sådandifferentiering kan enligt min mening intemotiveras ur turismsynpunkt. En regionaltdifferentierad bensinskatt skulle också bli teknisktsvårhanterlig och innebära ett avsteg från generellaprinciper i vårt skattesystem.Anf. 94 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga.Bakgrunden till frågan är den skrivning som finns iregeringsdeklarationen, där det står att skatten påinrikes persontrafik kommer att sänkas. Det finnsdå anledning att fråga vilka former av persontrafikdet här rör sig om. Rör det sig enbart omkollektivtrafik eller trafik för de människor som ärmest beroende av bilen i vårt land, dvs.glesbygdsbilisterna?Nu har statsrådet klarlagt att det gällerturistmomsen och kollektiva persontransporter föratt stimulera turismen. Det gäller alltså inte detstora antal turister som färdas till våra fjällregioneri den egna bilen. Den turismen kommer sannoliktinte att hjälpas nämnvärt.Jag blir vidare förvånad när statsrådet i slutet avsvaret säger att en sådan differentiering som det härkan vara tal om -- jag har inte nämnt den, men detkan naturligtvis bli fråga om en differentiering avbilskatten -- inte kan motiveras ur turismsynpunkt.Det skulle bli tekniskt svårhanterligt och innebäraett avsteg från generella principer i vårtskattesystem.Det är klart att det i viss mån blir krångligare meden diffrentiering av bensinskatten ochbensinpriserna. Men det är inte heltogenomförbart. Det förekommer t.ex. i vårtgrannland . Där fungerar det utmärkt. Det ärlitet krångligare än vanligt.Vi måste vara beredda att fundera litet på detta föratt säkra turismen i fjällregioner och glesbygder --inte minst för det fåtal bilister som är beroende avden egna bilen och inte har någon annan chans attnyttja kollektivtrafiken.Det är viktigt att se över den här frågan framöver,om vi i det här landet verkligen har råd med alladessa skattesänkningar som regeringen nu kommeratt föreslå. Visst måste vi ha råd att fundera över enmarginell sänkning av skatten för det fåtal bilistersom bor i våra glesbygder.Anf. 95 BO ():Fru talman! Den nya regeringen har fullt sjå medatt sopa upp efter vad den gamlasocialdemokratiska regeringen åstadkom. Detgäller t.ex. försämrade arbetsvillkor ochutvecklingsmöjligheter för turismen och dekraftiga, successiva bensinskattehöjningar somgenomförts och som har lett till problem förglesbygden. Det agerandet har fört in i denekonomiska kris vi f.n. upplever med en djup ochökande arbetslöshet och, inte minst, stora problemför glesbygden. Det är den nya regeringensambition att klara ut dessa problem.När det gäller turism har regeringen lagt framförslag, som innebär dels sänkningar avmervärdeskatten på de tjänster som det rör sig om,dels glesbygden för förbättringar när det gällernedsättningen av sociala avgifter. Detta hardiskuterats i kammaren tidigare i dag.När det gäller skatteförändringar är det nödvändigtatt i det här läget prioritera det utrymme som finnsför att genomföra sådana skattelättnader som fårfart på den svenska ekonomin, som leder tillinvesteringar och som leder till att kostnadslägetkan hållas nere. Det är tillväxten i ekonomin somkommer att kunna klara standardutvecklingentotalt sett och ge möjligheter att hantera denregionala utvecklingen och stötta glesbygden. Medden politik som fördes tidigare fanns inte denmöjligheten.Anf. 96 ():Fru talman! Jag skulle gärna vilja föra enekonomisk-politisk debatt med statsrådet. Men detvar egentligen inte det jag var ute efter. Jag vill haett klarläggande när det gäller dels möjligheten attstimulera turismen i de glest befolkade delarna avlandet, där dessa extrainkomster så väl behövs, delsom regeringen är beredd att likställa grupperna närdet gäller att lätta skatteavgifterna på biltrafiken.Så är uppenbarligen inte fallet. Skattelättnadernagäller kollektiv trafik men inte privatbilismen i vårglesbygd som såväl behöver detta utrymme -- omutrymmet verkligen finns i vår statskassa. Jagtycker att detta är att beklaga.Privatbilismen är oerhört viktig i vår glesbygd, inteminst för alla de turister som söker sig tillglesbygden och eventuellt skulle komma i ett störreantal om det vore billigare att ta bilen dit.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar när det gäller vikten av att skapa godaförutsättningar för privatbilismen. Det är därförsom jag själv och många andra harkritiserat den tidigare regeringen för det sätt påvilket man har höjt bensinskatten och genomförtandra försämringar för privatbilismen.De åtgärder som har vidtagits har också bidragit tillatt föra in i en ekonomisk kris. Därför ärden ekonomiska politiken mycket relevant i denfrågediskussion som vi f.n. för. Det viktigaste närdet gäller att hantera glesbygdssituationen ärnaturligtvis att har en bra ekonomiskutveckling.I de prioriteringar jag har att göra inom ramarna förbefintligt skattesänkningsutrymme, måste jagprioritera sådana skattesänkningar som sätter fartpå och låter hela leva.Anf. 98 ():Fru talman! Jag tycker att statsrådet bör se till attsätta fart på glesbygden. Det kan man göra på såsätt att man när skatten sänks på inrikespersontrafik också ser till att den skattesänkningenkommer glesbygdens människor till del när detgäller att utnyttja det egna fordonet. Att sätta fartpå glesbygdsbilismen är att sätta fart påprivatbilismen.Jag rekommenderar statsrådet attstudera det norska systemet. Där går det att få enlektion i hur man skapar differentieradebensinkostnader. Det vore lärorikt, och det gårsäkert att tillämpa på våra glesbygder.Nästa gång den borgerliga regeringen finner ettstort utrymme för skattesänkningar, föreslår jag attBo Lundgren ser över möjligheterna att sänkaskatten för glesbygdsbilismen.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan försäkra min ambition är att genomföra sådanaskattesänkningar att vi får fart på ekonomin iSverige.Vi kan också notera att förutom den nödvändigasänkningen av momsen på inrikespersontransporter, för att motverka den höjningsom socialdemokraterna tidigare genomförde, harregeringen genomfört satsningar för att fåinlandsbanan kvar. Det är saker som kommer justglesbygden till del. Det finns ytterligare satsningarsom kan bli aktuella i de infrastruktursatsningarsom sker med tanke på arbetsmarknadsläget.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tror att det är angeläget attglesbygdsbilisterna får se fram emot någon form avnedsättning av bensinskatten. Det är oerhörtangeläget att det sker antingen i form avdifferentiering eller på något annat sätt somkompensation till bilisterna -- om man verkligen villutveckla glesbygden. Det är väl det vi alla tilsyvende og sidst är ute efter.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Vi skall ta varje tillfälle i akt attförsöka röja undan den gamla regeringenskvarglömda problem.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1991/92:38 om det privatapensionssparandetAnf. 102 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder jag vill vidta för att stimulera det privatapensionssparandet.I regeringsdeklarationen framhålls att enskiltägande och sparande är förutsättningar för en nyutvecklingskraft i ekonomin. Regeringen kommerdärför så snart möjligt lämna förslag som förbättrarvillkoren för det enskilda sparandet.En viktig väg till ökat sparande är just att stimulerapensionssparandet. Jag vill erinra om att motioneri den frågan lämnats av de borgerligapartierna.I dag sker pensionssparande i försäkringsbolag,dels i traditionella pensionsförsäkringar, dels i s.k.unitlinked försäkringar, där spararen själv fårbestämma placeringsinriktningen på sitt sparande.Det finns enligt min mening goda skäl för att privatpensionssparande också skall kunna ske utanförsäkringsinslag. Det skulle öka konkurrensen omoch valfriheten för det långsiktigt bundnasparandet. Formerna för detta utreds förnärvarande i , och mitt mål äratt det arbetet skall resultera i en proposition nästaår. Ett breddat pensionssparande skulle då kunnamöjliggöras under 1993.Jag vill också tillägga att den särskilda löneskattenom som nämner inte utgår påprivata pensionsförsäkringar som den enskilde självtecknar. Den utgår däremot på pensionspremien,när en arbetsgivare för en anställds räkning köperen pensionsförsäkring. En nedjustering av densärskilda löneskatten skulle därför inte i sig leda tillstimulans av enskildas privata pensionssparande.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet även för dettasvar.Jag tyckte att det kunde vara passande för en ungmoderat att jungfrutala om just frihandel ochframtidens pensioner. Båda frågorna är stora ochavgörande framtidsfrågor.Vårt pensionssystem har kritiserats från mångahåll. Det är därför många som med spänning väntarpå den nya regeringens besked om hur man avseratt hantera pensionsfrågan. Jag menar attpensionsfrågan är vår tids mest fördoldagenerationskonflikt. Dagens makthavare, de s.k.fyrtiotalisterna -- vad jag förstår kan statsrådeträkna sig till dem -- stödjer ett pensionssystem sommedför att deras egen pension måste betalas avsextiotalisterna. Dessa i sin tur riskerar att bli utanegen pension och motarbetas dessutomskattemässigt från att skaffa sig egna alternativ.Vissa ekonomer menar att den totalapensionsskulden, som den nu arbetsverksammagenerationen skjuter över på dagens ungdomar, ärstörre än vår totala bruttonationalprodukt.Det är naturligtvis mycket glädjande att iregeringsförklaringen finna skrivningar om att dennya regeringen skall ha en ny och, underförstått,positiv syn på enskilt sparande. Det är därför ocksåmin förhoppning att den borgerliga regeringen nuuppmuntrar privata pensionslösningar genom attövergå till ett s.k. premiereservsystem. I avvaktanpå detta bör det ges förutsättningar för att avskaffaengångsskatten på pensionsförsäkringar och densärskilda löneskatten på på av företagenfinansierade tjänstepensioner.Jag tror att vi mycket snart kommer att hamna i ettläge där vi tvingas att uppmana unga människor attskaffa sig privata pensionslösningar. Jag hoppasdärför att borgerliga ledamöter, men också ungariksdagsledamöter i andra partier, är villiga attagera för att privata pensionslösningar skalluppmuntras.Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Det finns inte nu utrymme för en lång,inträngande och nödvändig pensionsdebatt. Detfinns dock anledning att återkomma till detta.Det är uppenbart att det system som vi har förpensionerna har brister. Det var också därför detvar en stor strid kring pensionsfrågan . Man kan fundera på vad som hade inträffatom det hade blivit en annan och ursamhällsekonomisk synvinkel bättre lösning . Men visst finns det risk för att generationerkan stå mot generationer.Det är för att stimulera sparandet ursamhällsekonomisk synvinkel och för attmöjliggöra för människor att också skaffa sig ettkompletterande skydd som regeringen avser attframlägga förslag både i form av skattestimulanseroch i form av mer institutionella förslag somförbättrar möjligheterna för pensionssparande.Det här får naturligtvis vägas mot det tillgängligaskattesänkningsutrymmet, som jag hardiskuterat i denna debatt.Anf. 105 ():Fru talman! Utan att ha varit med eller varit föddpå 50-talet, har jag naturligtvis läst min historia,och jag känner till den konflikt som rådde då ochden folkomröstning som följde i ATP-frågan. Detär naturligtvis riktigt att de borgerliga hade ettannat alternativ.I dagens läge ställer detta naturligtvis ett stort kravpå den borgerliga regeringen att verka för ett nyttpensionssystem och ett nytt tänkande när det gällerpensioner. Vill man verka för ett ökat enskiltsparande i samhället, är väl det bästa att fåmänniskor att spara för sin egen ålderdom.Jag noterar att statsrådet har uttryckt en positiv synoch att han avser att återkomma. Då kan vi säkertåteruppta denna diskussion.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera frågestunden till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.17 § Svar på fråga 1991/92:42 omjärnvägstrafiken --OsloAnf. 106 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen ämnar ta initiativ för att tågtrafikenmellan och också skallgå via , , , ochKongsvinger.Banverket har till uppgift att inom av riksdag ochregering angivna ramar planera och genomförainvesteringar i det svenska järnvägsnätet.Prioriteringar mellan olika sträckor görs utifråninvesteringarnas samhällsekonomiska lönsamhetmen också med utgångspunkt från det intresse somfinns för att bedriva trafik på den aktuella banan.Frågan om investeringar på sträckan mellanStockholm och kommer att prövas i sambandmed att reviderar sin nu gällandeinvesteringsplan. Enligt vad jag har inhämtat ärnågon ny sträckning av banan inte aktuell. Svarettill på hans konkreta fråga om jagämnar ta initiativ i någon riktning är alltså nej.Anf. 107 ():Herr talman! Jag måste tacka för svaret på den härfrågan.Jag noterar att de regionalpolitiska aspekterna ochden stora betydelse som den här järnvägstrafikenhar för och Hedmars fylke, berörde inteOdell särskilt mycket i sitt svar. Det ärförvånansvärt att regeringen inte anser att den härjärnvägen är en livsnerv för dessa två skogslän --och Hedmark.I sitt svar säger kommunikationsministern: ''Enligtvad jag har inhämtat är någon ny sträckning avbanan inte aktuell.'' Nej, jag hade inte heller trottatt den skulle flyttas en eller hit eller dit.Det är inte det frågan handlar om. Frågan handlarom trafiken mellan och och om denfortsättningsvis skall ha den sträckning som den hari dag. Det är den konkreta frågan. På den frågan fårjag inget svar.Jag ser nu att den nordiske samarbetsministernfinns här i kammaren. Jag får driva frågan gentemothonom framöver. Det finns ett beslut inom ramenför det nordiska samarbetet om att trafiken mellande nordiska huvudstäderna skall byggas ut. Det ärbråttom.Kan vi få ett besked om regeringen kan se någonregionalpolitisk eller miljöpolitisk betydelse av attdenna trafik får ha den sträckning som den i daghar?Anf. 108 Kommunikationsminister ():Herr talman! De regionalpolitiska aspekterna ärnaturligtvis oerhört viktiga. Men det finnsanledning att se på bakgrunden till BjörnSamuelsons fråga. Jag förmodar att bakgrunden ärett rykte som säger att när järnvägen mellanGöteborg och är upprustad kommer trafikenStockholm--Olso att gå via . En sådansträckning har diskuterats internt inom SJ, i ettmycket långt perspektiv på 20--30 år.På den aktuella banan som mellan ochCharlottenberg som tar upp ärstandarden mycket låg. Man har också tittatpå nyttan av investeringar på banan. Det har visatså låg samhällsekonomisk lönsamhet att det interyms i stomnätsplan för närvarande.Investeringar i form av spårbyte på sträckan är dockinplanerade till slutet av planeringsperioden. Närdet gäller trafikunderlaget och förändringar idenna, kan naturligtvis intresset för att trafikerabanan öka. En ökad medelstilldelning är en faktorsom kan påverka banans prioritering i nästaplaneringsomgång. Den planperioden kommer attomfatta åren 1994 till 2003.Björn , staten köper tre styckendubbelturer mellan och Charlottenberg.Det är ett uttryck för att regeringen inser denregionalpolitiska dimension som upp.Anf. 109 ():Herr talman! är kommunikationsministerninne på ett område som jag hörde yttrasig om , nämligen när det kan kommaatt gå snabbtågstrafik mellan och den sträckning som vi nu talar om.Kommunikationsministern säger nu precis sammasak som sade -- kommer vikanske att ha snabbtåg på den här sträckan. Vad ärdet då som säger att trafiken kommer att ha densträckning som den har ? Den kommer kanskeatt ta en annan väg -- inte främst över ,-- via Kornsjö. Då lämnar den storadelar, för att inte säga halva, och nästanhela Hedmarks fylke vind för våg.Jag tycker att regeringen borde ta en diskussionmed sina norska kolleger om vikten av att trafikenmellan och även fortsättningsvisfår den sträckning som den har . Det har storregionalpolitisk och miljöpolitisk betydelse. är en livsnerv för den här delen av Sverige.Anf. 110 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som vi märker börjar nu BjörnSamuelson att sväva ut i olika typer avspekulationer om var framtida banor kan gå. Det ärprecis som jag säger i mitt svar att det just nu intefinns något underlag för att börja diskutera i dessatermer. Därför kan jag inte säga att jag är bereddatt ta något initiativ.Vi ser på den situation som råder. Vi vet att denregionalpolitiska situationen är mycket allvarlig iområdet. Men vi har även andra instrument än atttidigarelägga järnvägsinvesteringar av olika slag föratt stärka sysselsättning i bl.a. det här området.Regeringen håller på med paket som jag trorkommer att vara väl så intressanta som endiskussion om framtida järnvägsinvesteringar.Till slut vill jag säga att när det gäller har jagså sent som träffat den vice borgmästaren iOslo och bl.a. diskuterat dessa frågor.Anf. 111 ():Herr talman! Då är min fråga tillkommunikationsministern: regeringendriva på arbetet för att vi skall få brasnabbtågsförbindelser mellan våra nordiskahuvudstäder ?Anf. 112 Kommunikationsminister ():Herr talman! Svaret på den frågan är ett obetingatja.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:43 om en konferensom kärnkraften kring ÖstersjönAnf. 113 Miljöminister ():Herr talman! har frågatindustriministern om den nya regeringen kommeratt ta initiativet till en konferens om kärnkraftenmed representation från grannländerna kringÖstersjön.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.När det gäller säkerheten hos kärnkraftverkenställer vi i utomordentligt höga krav på våraegna anläggningar. Vi förväntar oss också attmotsvarande höga krav ställs inom andra länderskärnkraftsprogram och att kärnkraftsreaktorer sominte uppfyller internationellt accepteradesäkerhetskrav inte skall drivas vidare.I början av september hölls en internationellkonferens kring kärnkraftens säkerhetsfrågor iWien. Vid konferensen behandlades bl.a.säkerhetsnivåerna vid äldre kärnkraftverk och dåsärskilt för reaktorer i Öst- och Centraleuropa.Konferensen rekommenderade attmedverka till att ytterligare riktlinjer för eninternationellt accepterad bedömning avsäkerheten i äldre kärnkraftverk tas fram.Konferensen var också enig om att ytterligare stärktinternationellt samarbete krävs inom helakärnsäkerhetsområdet och begärde i sinslutdeklaration att skall ta fram underlag förtillskapande av en formell internationellkärnsäkerhetsregim.IAEAs uppgifter på kärnsäkerhetsområdetbekräftades av organisationens generalkonferens islutet av varvid generaldirektörenbl.a. ombads att till IAEA-styrelsens möte ifebruari 1992 lämna ett förslag till vilkakomponenter som skulle kunna ingå i eninternationell ramkonvention påkärnsäkerhetsområdet.Utöver det arbete som bedrivs inom IAEApågår även flera bilaterala samarbetsprojekt medÖst- och kring kärnsäkerhetsfrågor.Från svensk sida har sammanlagt 15 milj.kr.anslagits för att inleda ett kärnsäkerhets- ochstrålskyddssamarbee i . Desvenska insatserna samordnas genom statenskärnkraftinspektion (SKI) och statensstrålskyddsinstitut (SSI) med övriga europeiskaländers kärnsäkerhetssamarbete.Det efterlyser anser jag vara vältillgodosett genom det arbete som pågår såväl pådet bilaterala planet som inom ramen för IAEAsverksamhet.Ytterligare konferenser löser inte de problem vi villkomma åt. Jag anser att vi i stället skall ta fasta påoch arbeta vidare med de konkreta förslag tillinternationellt bindande överenskommelser somhåller på att växa fram inomkärnsäkerhetsområdet.Anf. 114 ():Herr talman! Jag vill tacka miljöministern försvaret.Den debatt som jag refererar till i min fråga fördejag med den förra miljöministern, svar är egentligen ett mycket stortberöm av den socialdemokratiska regeringen ochde åtgärder som den regeringen vidtagit när detgäller internationellt samarbete ikärnsäkerhetsfrågor och även när det gällersamarbetet med länderna kring . Jagförutsätter att det som talar om isitt svar inte hunnit ske under den korta tid som hanvarit miljöminister.I debatten kring min fråga lanserade jag, som enparafras på uttrycket att göra till ettkärnvapenfritt hav, begreppet att vi skall strävaefter att göra kuster till kärnkraftsfriakuster och till ett kärnkraftsfritt hav.Birgitta använde sedan detta uttryck i någotuttalande som handlade om hennes ambitionermed det internationella miljösamarbetet kringÖstersjön. Jag skulle välkomna att den nyvaldemiljöministern såg på saken på samma sätt ochinsåg värdet av den typ av internationellakonferenser som förekommit på väldigt mångaandra områden mellan länderna kring Östersjön.Anf. 115 Miljöminister ():Herr talman! Det är självklart att jag tar fasta pådet som är positivt i det som har hänt.Många av dessa frågor behandlas ju löpande iregeringskansliet. En del av dem har vi fått ärva,och en del av dessa frågor bygger på beslut som harfattats här i -- det gäller t.ex. anvisningenav pengar för kärnsäkerhetsarbetet. I dessa frågorhar vi en gemensam uppfattning.Jag vill peka på ytterligare en positiv sak, som hänti dag. sammanträffadeledningen för med energiminister,som är här på ett tillfälligt besök. Jag skall självträffa honom . Vid samtalen , somrörde gemensamma kärnsäkerhets- ochstrålskyddsfrågor, enades man bl.a. om att inledaett samarbetsprojekt med syfte att bygga upp enlitauisk tillsynsmyndighet inom kärnsäkerhets- ochstrålskyddsområdet. Detta har jag diskuterat medLars på SKI.I slutet av , ,kommer representanter för myndigheterna iSovjetunionen, , , ,, , , ,och att träffas i för att draupp riktlinjer för ett samarbetsprojekt kringsäkerhetsfrågor när det gäller RBMK-reaktorer,dvs. den reaktortyp som finns bl.a. i ,och Tjernobyl. Jag kommer med all kraftatt verka för att man så snabbt som möjligt uppnåren överenskommelse.Anf. 116 ():Herr talman! Det som nu beskriverser jag som en bra början och som en braförberedelse för en sådan somjag efterlyser. Jag tror att miljöministern delar minuppfattning att kontakterna med de nyasjälvständiga staterna kring , framför alltde baltiska staterna, inte -- åtminstone påregeringsnivå -- har förekommit och är såväl utvecklade, att det undanröjer behovet avytterligare kontakter och behovet av den typ avkonferenser som jag efterlyser.Olof är också medveten om att trots attIAEA har arbetat med kärnsäkerhetsfrågornaunder mycket , har vi råkat ut för tillbud ide svenska anläggningarna. Vi har haft katastrofeni Tjernobyl och tillbud i andra anläggningar. IAEAär alltså långt ifrån något vaccin motkärnkraftsolyckor.Anf. 117 Miljöminister ():Herr talman! Det har jag heller inte trott, utan härär det många faktorer som spelar in, som bekantinte minst den mänskliga faktorn. När det gällersäkerhetsbedömningar av det slaget tror jag att viär överens, och den saken behöver vi därför intediskutera.Vad jag emellertid först vill pröva är så mångakonkreta åtgärder som möjligt, och då måste manspela på de tangenter som står till buds. Detbetyder att vi måste ha bindande avtal med såmånga länder som möjligt som har kärnreaktorerinom sitt territorium.Dessutom har den säkerhetskonferens som ägderum inom den 2--lett till ettoväntat snabbt uppdrag till generalsekreteraren.Jag vill gärna se resultatet av detta. Vi kommer attfortsätta att hålla press på IAEA-organisationenför att snabbt komma till så bindandeöverenskommelser som det över huvud taget ärmöjligt.Anf. 118 ():Herr talman!