prot · GE09101 · 1991-04-24 00:00:00 — En tidigare finansminister har i dessadagar fått sin Alla uppläst nästan frånpärm till pärm.För att i någon mån skapa balans i kreationernabland alla dessa åsiktsmannekänger med spetsen, kan jag inte undanhålla kammaren nöjetatt få ta del av åtminstone några av de visdomsordsom , moderat skolminister i tvåhavererade borgerliga regeringar, så frikostigtstrött omkring sig i sin ganska färska memoarbokSumma summarum. ''Utbildning, det är svårt det. Jag är alltså inte säkerpå att mina kamrater hade lyssnat och tänkt igenomde frågor jag ställde till dem. Den moderataskolpolitiken har sedan jag lämnat den, återgått tilldet gamla. Den är visst inte reaktionär när denhävdar kunskap, kompetens, ordning ocheffektivitet. Men den beaktar inte alla de aspektersom måste läggas på skolan, den samspelar intemed de förändringar som samhällsutvecklingen förtmed sig -- för hemmen, för eleverna, förutbildningens innehåll. ''Detta är i själva verket en mycket träffandekarakteristik av hela den moderatautbildningspolitiken. Den samspelar inte med deförändringar som samhällsutvecklingen fört medsig. Partiets reservationer till detta betänkande bärsyn för sägen. När det inte är på stället marsch, ärdet öppna dörrar som slås in.Högskolan liksom för övrigt helautbildningsområdet är just nu inne i engenomgripande omdaningsperiod. Vi kommersenare i vår utifrån tillväxt- ochkompletteringspropositionerna att få ta ställning tillmånga väsentliga förslag som berör högskolansorganisation och arbetsformer samt omfördelningav resurser från administration till utbildning ochforskning inom högskolan. Det handlar också omen välbehövlig förstärkning av antaletutbildningsplatser vid våra högskolor.Margitta klagade över riksdagensarbetsbörda och över att det kom alltför mångapropositioner från regeringen. I andrasammanhang, också i utbildningsutskottet och här ikammaren, får vi höra att regeringen är för passivoch inte gör någonting. I den ekonomiska debattentidigare var det en evig klagolåt på att det görsalldeles för litet och satsas för litet på tillväxt. I kvällfår vi höra skolpolitiker säga att det görs alldeles förmycket. Fundera litet självkritiskt om interiksdagens arbetsbörda i någon mån också beror påde många motioner som väcks -- vill jag säga -- i tidoch otid. Detsamma gäller också i fråga omreservationer. Flera av de reservationer som ärfogade vid detta betänkande slår nämligen in öppnadörrar. Man känner till att det kommer förslag i denämnda propositionerna, men ändå har man intekunnat låta bli att ta både utskottspersonal ochkammarens tid i anspråk för att diskutera dessareservationer. Det skulle inte skada om ni ioppositionen också var litet självkritiska.En väsentlig utgångspunkt för vår högskolepolitikär att den utformas som en avvägning mellan destuderandes önskemål och samhällets framtidabehov. I reservation 1 försöker skapaen motsättning mellan det behovsorienteradesynsättet å ena sidan och det fria sökandet efterkunskap, som man så vackert formulerar det, åandra sidan. Man kräver att Institutetoch de tekniska högskolorna skall kunna ombildastill från staten fristående institutioner och att enstiftelseform bör övervägas i sammanhanget. Manföreslår också ett centralt utbildningsverkgemensamt för skolan och i första hand deregionala högskolorna.Det första kravet är verkligen att slå in de öppnadörrar som jag nämnde, då det klart framgår avolika dokument, bl.a. tillväxtpropositionen, atthögskolans frihet vad gäller resursanvändning,studieorganisation och beslutsorganisationkommer att öka. Alla partier utom moderaternafinner det också logiskt att staten även i framtidenbör vara huvudman för samtliga nuvarandehögskoleenheter -- allt i syfte att garantera eninternationellt hög och jämn standard i det svenskahögskolesystemet. I konsekvens med detta synsättanser utskottsmajoriteten också att den centralamyndigheten skall omfatta hela högskolan.Folkpartiet kräver i reservation 2 att ett förgrundutbildningen och forskningen gemensamtanslag sektorsvis bör anvisas till varjehögskoleenhet, medan i sin reservation3 anser att högskoleenheterna /92 bör få disponera sinalokalanslag och själva svara för förhyrning av sinalokaler. Det är samma sak här. Det finns enberedning inom som hartill uppgift att belysa just dessa frågor. Då är detlogiskt att ta ställning till frågorna i samband medde beslut som skall fattas inför nästa treårigaplaneringsperiod för högskolan. Det är ingentingsom man nu behöver reservera sig till förmån för.Folkpartiet återkommer sedan i reservation 6 till ettgammalt krav, nämligen avskaffandet avkårobligatoriet. Det är samma sak också här. Vikänner till saken, den diskuteras, och det finnsanledning att ta fasta på en del av den kritik somframförs mot det nuvarande kårobligatoriet. Mendet kommer också ett utredningsbetänkande somskall behandlas i sedvanlig ordning. När detkommer fram efter remisser och senareregeringsbehandling, så skall vi debattera och taställning i frågan.Utskottets moderater, folkpartister ochvänsterpartister kräver i reservationerna 9, 10 och11 ytterligare resurser utöver regeringens förslag isyfte att förbereda den svenska högskolan fördeltagande i EGs Erasmus-program för attmöjliggöra språkstudier på varje längreutbildningslinje i högskolan resp. att skapakunskap och förståelse för globala förhållanden ochskeenden. Den senare formuleringen återfinns ivänsterpartiets reservation.Efter den allmänna motionstiden har som bekantSverige och övriga EFTA-länder tecknat avtal medEG-länderna om deltagande i Erasmus-programmet. Överenskommelsen kommer senare iår att behandlas här i , varför det inte idetta sammanhang finns anledning att ta ställningtill reservanternas förslag. Det förefaller som omman måste profilera sig i praktiskt taget varjeenskild fråga, trots att man vet eller åtminstone börveta att frågorna kommer upp till särskildbehandling. Vi kan alltså spara både tid ochresurser även på detta område om vi vill.I reservation 12 kräver och folkpartietökade anslag till , . Det är ettinformations- och dokumentationscentrum förinternationellt utbyte. Här görs en sedvanlig lön-och prisomräkning. Men det är naturligtvis lätt attlägga fram förslag om och kräva ytterligareutökningar. Här har dock gjorts en rimligavvägning, och det finns inte ekonomiskt utrymmeför ytterligare anslag. Därför yrkar jag avslag påreservationen.Folkpartiet framhåller i reservation 17 att det ärönskvärt att ansvaret för lokalfrågorna läggs påresp. högskoleenhet och att en sådanansvarsförändring bör utredas. ochcenterpartisterna kräver i reservation 18 attkonsekvenserna av ett decentraliseratlokalförsörjningsansvar för såväl högskolan sombyggnadsstyrelsen bör utredas. Här kan vi ocksåhänvisa till källorna, närmare bestämt tilltillväxtpropositionen. Regeringen markerar klartatt lokalkostnaderna skall ingå i anslagen tillgrundläggande högskoleutbildning samt tillforskning och forskarutbildning fr.o.m. budgetåret1993/94. I avvaktan på erfarenheterna från ensådan anslagsförändring finns det knappast någonanledning att nu ompröva roll.Slutligen, herr talman, kräver ,och i reservationerna 19,20 och 21 ytterligare resurser till utrustning m.m.inom högskolan. Även här finns upplysningar ochkunskaper som kanske borde ha gett anledning och annan fundering om det inte skulle vara bästatt vänta. Reservanterna bör känna till att utskottethar begärt ett bättre underlag för bedömningar förvad som kan anses vara rimliga resurstillskott förutrustning, inredning m.m. inför nästa treårsperiodför högskolan. Det finns verkligen anledning attförst ha tillgång till ett ordentligt sådant underlaginnan definitiva ställningstaganden görs i dennafråga.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter.Anf. 137 ():Herr talman! är enöverdrifternas mästare. Han är skicklig på attförsöka göra odygden till en dygd. När vi harpåtalat att socialdemokraterna successivt har insettden felaktiga politiken och på punkt efter punktinlett ett avskaffande av de egna förslagen ochåtgärderna -- jag nämnde tidigare examina,regionstyrelser osv. -- så menar han tydligen att vilugnt skall vänta på att regeringen anser tidenmogen. Han undrar t.o.m. varför vi väckermotioner under den allmänna motionstiden omsådant som senare kommer i tillväxtpropositionen.Men, , vi har inte tillgång till dekanslihuskanaler som tilläventyrs kan ha. Dessutom kan vi inte heller lita påatt saker och ting skall hända. Det finns alltförmånga exempel på att det har utlovats förslag iolika riktningar, förslag som inte har infriats ellerinfriats långt senare.Det citat av , som med, har han som vanligt ryckt ut ur sittsammanhang. Jag förstod inte riktigt vad det hadeatt göra i hans framställning. Jag kan barakonstatera att de förslag som vi från moderatasamlingspartiets sida lagt fram i mångt och mycketbygger på just vad som händer ute i , i dettaverklighetens som socialdemokraterna sålänge förnekat och det som ni så länge inteville ha någonting att göra med. säger ni ocksåatt vi skall bli fullvärdiga medlemmar av EG och attdet då kommer att kräva åtgärder. Ja, det kommeratt kräva att vi vidtar de åtgärder som vi moderaterså länge har krävt och som även ni nu måste inseverkligen behövs. Jag välkomnar uppvaknandet,men jag konstaterar att det är ett uppvaknande somtyvärr kommit alldeles för sent.Anf. 138 ():Herr talman! En rättelse, : Vihar inte reserverat oss när det gäller utrustningen,utan vi har accepterat den beställning som utskottetgjort till regeringen.Jag är ledsen om min klagan i mitt anförande gavBengt Silfverstrand uppfattningen att det bara varmin arbetsbörda jag talade om. Jag försöktefaktiskt göra tydligt att jag förde verksamhetenstalan, att jag talade för alla de människor som ärberoende av vad vi eller regeringen säger, demänniskor som skall planera och ledaverksamheten. Hur i all världen skall de hamöjlighet att hänga med i svängarna? Det varpoängen i vad jag sade. Att jag tog mig själv somexempel kan vi bortse ifrån. Vad jag menade är attvillkoren för verksamheten blir helt omöjliga,talade om att vi slår in öppnadörrar. När betänkandet justerades i utskottet vart.ex. kompletteringspropositionen inte känd. Detfanns ingen möjlighet för oss att i den situationenta hänsyn till rykten, antydningar eller uttryckssätt itidigare propositioner. Vi måste lita på vad somskrivs i det förslag som har lagts fram.Bengt Silfverstrand, ta inte munnen riktigt så fulloch säg att vi skulle ha känt till byggnadsstyrelsensminskade betydelse. Det är bara viförra gången hade den frågan uppe. Då försvaradeBengt Silfverstrand förslaget med attbyggnadsstyrelsen även i fortsättningen skulle hatotalkontroll till ''sista droppen''. Detta sades förbara sedan.På samma sätt förhåller det sig med kårobligatoriet.Vad vi har föreslagit är ett principuttalande redannu för att ge studenter och högskolans ledninglångsiktiga spelregler, så att de vet vad somkommer att hända. Däremot föreslår vi inte i dagatt kårobligatoriet skall avskaffas eller tillnästa budgetår. Något sådant är inte möjligt, ochdet försökte jag också förklara. Jag är ledsen omjag inte var så tydlig att förstoddet.Anf. 139 ():Herr talman! Det kunde ha varit mycket värre änvad sade. Det finns faktiskt merän så många motionsyrkanden som detfinns reservationer, och jag tror alltså att allapartier varit mycket restriktiva.Jag har någonting intressant att säga, och det gällerinternationaliseringen. Som vet är världen mer än tio gånger så storsom EG. Jag är inte negativ till ,men tror att Erasmus-projektetkommer att hjälpa oss till en riktiginternationalisering eller kommer det attkonkurrera ut andra projekt, som är oerhörtintressanta när det gäller samarbetet medÖsteuropa som vi redan haft ett ganska utvecklatsamarbete med? Detsamma gäller samarbete medu-länderna, där det kanske ännu inte har hänt såmycket. Har någon känsla förframtiden på den punkten?Anf. 140 iVårgårda (c):Herr talman! Erfarenheten har ju visat att det ärsäkrast att motionera i frågor som man tycker ärviktiga. Alltför har vi blivit besvikna,när ett förslag har aviserats och sedan inteframlagts. Vi förbehåller oss därför rätten attmotionera även om vi vet att en sak kanske är pågång.Bengt Silfverstrand kanske inte uppmärksammadeatt jag gjorde en kort redovisning av sådana frågorsom vi har tyckt varit viktiga men som vi inte harreserverat oss i.Jag förstod inte om jag uppfattade BengtSilfverstrand rätt -- det är inte så lätt med hansdebatteknik -- när det gällde lokalkostnaderna.Menar att vi skall vänta och sehur det fungerar innan vi analyserarkonsekvenserna av att högskolorna själva får taöver sina lokaler? Det är ju faktiskt ganska storavärden det här rör sig om. Vi tycker att detta skallske, men vi anser också att det bör föregås av enutredning om hur det skall gå till. En sådan bör juinte komma i efterhand.Om vår reservation angående utrustning ochinredning säger att vi bör kunnavänta med detta, eftersom ett förslag har aviseratsoch att vi när det kommer har ett bättrebeslutsunderlag. Vi behöver inte något bättreunderlag, eftersom vi vet att dessa behov finns.Därför har vi framlagt detta förslag och ävenreserverat oss för det. Behoven är kända sedan långtid tillbaka. Detta är ingenting som har uppstått nu.Anf. 141 ():Herr talman! Det handlarhär inte om något uppvaknande. Det är enfullständigt medveten politik, en utbildningspolitiksom ingår i en större helhet i en socialdemokratiskpolitik och som bl.a. har uttryckts på ett myckettydligt sätt i den tillväxtproposition som berör dettaområde och som får tillfälle attåterkomma till. Utgångspunkten är att riksdagensoch regeringens beslut mer skall inriktaspå omfattning, inriktning och lokalisering än påforskningsuppläggning och studieorganisation idetalj. Detta är ingen nyhet, och då behöver manden inte tala om något uppvaknande.I den mån det handlar om ett uppvaknande, har detkommit för mycket länge sedan.Jag ber om ursäkt för att jagkritiserade henne för att ha ''gjort sig skyldig'' till enreservation för mycket. För övrigt tycker jag inteatt det på den punkten föreligger så storameningsmotsättningar att det finns skäl att upptatiden med att kommentera den saken.Till vill jag säga att jag självfallet intetror att är tillräckligt för att uppnå alla desyften för Europasamarbete på utbildningsområdetsom vi vill uppnå. Det behövs oändligt mycket mer.Med tanke på att är så kritiskt mot EG-samarbete finns det ingen anledning att måla fan påväggen. Här har vi ett tydligt exempel på att vi harnytta av ett samarbete. Vi ligger på samma nivåsom , och vi kommer snabbt med isamarbete. Vi har alldeles avgjort ingenting attfrukta, utan det här är ett område där vi har allt attvinna. Med den bakgrund och de erfarenheter somGösta Lyngå har tycker jag att han borde kunnapåverka det när det gäller EG-samarbetet mycketkritiska . På detta område har vi intesamma möjligheter om vi står vid sidan om eller omvi bara skall anpassa oss, utan möjligheterna blirmycket större om vi är medlemmar och har ettinflytande.Anf. 142 ():Herr talman! Det är inte fråga om någotuppvaknande, säger . Såmycket värre då! Har man varit medveten om dettasakernas tillstånd och inte gjort någonting, är detsvårt att hitta en ursäkt.Anf. 143 ():Herr talman! Som jag redan sagt till BengtSilfverstrand är världen mer än tio gånger större änEG. är betydligt större än EG. Visstbehöver vi samarbete med , medEuropa och med hela världen, men samarbetetskall inte bara kanaliseras till EG och ske i sådanaformer att det konkurrerar med och kanskeutesluter andra former av samarbete. Det är dettavi är rädda för. Det är internationaliseringen som ärdet viktiga, inte just EG-samarbetet.Anf. 144 ():Herr talman! Nej, , det är enmedvetenhet som har tagit sig uttryck i mångasocialdemokratiska initiativ och som påutbildningsområdet har lett fram till att det är visom driver på och som kommer efteroch kritiserar, svartmålar och talar om nedrustning.Det är en politik som fått en på området tidigaresakkunnig, , att säga att den moderataskol- och utbildningspolitiken inte samspelar medde förändringar som samhällsutvecklingen fört medsig.Anf. 145 ():Herr talman! har varitvaken så länge att han inte ens verkar nymornadlängre.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Förbud mot utförsel av vissa produktersom kan användas i massförstörelsesyfte, m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1990/91:UU13 Förbud mot utförsel av vissaprodukter som kan användas imassförstörelsesyfte,m.m. 1990/91:97)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenumtorsdagen den 25 april.17 § Anmälan om kompletteringsval tillnäringsutskottetTredje vice talmannen meddelade attsocialdemokratiska riksdagsgruppen hade anmältChristina Raud som suppleant i näringsutskottetunder ledighet.Tredje vice talmannen förklarade utsedd tillsuppleant i näringsutskottetChristina Raud (s)18 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:189 Förslag till lag om byggnadsgarantiMotionernamed anledning av prop. 1990/91:154 Rörelsereglerför bank m.m.1990/91:N107 av och ()1990/91:N108 av Per m.fl. (m)1990/91:N109 av m.fl. (v)1990/91:N110 av ()1990/91:N111 av m.fl. (mp)1990/91:N112 av m.fl. (fp)1990/91:N113 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1990/91:160 Ändringar ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m.m.1990/91:A48 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1990/91:166 Särskildlöneskatt på pensionskostnader, m.m.1990/91:Sk74 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1990/91:167 Skattefrihetvid utdelning av aktier i vissa fall1990/91:Sk75 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:168 Vissaförmögenhetsskattefrågor m.m.1990/91:Sk76 av m.fl. (m)1990/91:Sk77 av och förste vicetalman ()1990/91:Sk78 av m.fl. (fp)1990/91:Sk79 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1990/91:170 En lag omsjukavdrag för statsråden m.m.1990/91:K95 av m.fl. (m)1990/91:K96 av tredje vice talman . (c)med anledning av prop. 1990/91:171 Enprisinformationslag1990/91:L28 av m.fl. (m)1990/91:L29 av ()1990/91:L30 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 1990/91:143 Den lokalakonsumentverksamheten1990/91:L24 av och (s)1990/91:L25 av och ()1990/91:L26 av ()1990/91:L27 av ()med anledning av skr. 1990/91:148 Pensionärernasmedinflytande1990/91:K94 av ()19 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 23 april1990/91:183 av () tillstatsrådet om bistånd ochmiljö:I ett utkommet nummer av Reviewfinns en artikel om risodling. Där anges att halvarisarealen i skall vara ersatt med etthybridris. Pengarna för projektet kommer frånOccidental i . Samma ris skall ocksåinföras i hundra andra länder enligt nämndatidskrift.Om detta är sant, innebär det en fruktansvärdutarmning av lokala rissorter. Dessutom kommerstora mängder metangas att frigöras, vilket ökarväxthuseffekten och skyndar på nedbrytningen avozonskiktet. Hybridris, som visar en kraftigheterosiseffekt, är betydligt värre än vanligt ris idetta avseende.Skälet till att ett oljebolag marknadsför nyarissorter är, som vi vet av erfarenhet, att de nyasorterna behöver bolagets biocider. Tidigaresamodlades ris med fisk i fältdammarna. Det gav ettvälkommet proteintillskott till den kolhydratrikakosten och gödslade risplantorna utan kostnad.Men fisken var inte anpassad till biociderna, ochdog därför. Bonden måste nu köpa handelsgödseltill sin risodling. Mycket av handelsgödseln rinnertillsammans med biociderrester ut i vattendragen --och ännu en miljö förstörs!Detta är bara ett exempel på hur det naturligaväxelspelet störs -- och beroendet av de storaföretagen cementeras -- när ny teknik införs på korttid, utan att man tar hänsyn till följderna förkonsumenter och naturtillgångar. Mest utsatta ärnaturligtvis länderna i tredje världen.Frågor:-- Hur hanteras denna typ av problem i biståndet?-- Vad gör svenskt bistånd för att öka medvetandetbland om dessa faror?-- På vilket sätt medverkar de svenskajordbruksinsatserna till en hållbarjordbruksproduktion?20 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 24 april1990/91:558 av () tillförsvarsministern om personalbostäderna vidSåtenäs flygflottilj:Många av försvarets etablissemang är sålokaliserade att bostadsfrågan för personalen kanutgöra ett hinder vid rekryteringen. Depersonalbostäder som finns vid bl.a. F 7 är därförytterst värdefulla att behålla.Avser försvarsministern att medverka till ettbibehållande av personalbostäderna vid F 7Såtenäs?21 § Kammaren åtskildes kl 22.33.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 5 § anf.21 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen kl. 12.13.av andre vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 49(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 82(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 13 § anf.116 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.