prot · GF0942 · 1991-12-10 00:00:00 — Jag får tacka jordbruksministern försvaret.Frågan är ställd med anledning av tilläggsbudget I,där jordbruksministern föreslår en reducering avprisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel med 200 milj.kr.Vi menar att detta är fel signal till jordbruket urmiljöpolitisk synpunkt och med hänsyn till debeslut som vi har fattat i --särskilt då vi, som jordbruksministern ocksåpåpekar, både 1988 och 1989 mycket kraftigt harkrävt att kemikalieanvändningen skulle minskas ijordbruket.Vi sade ju 1988 att åtgärderna skulle innebära enhalvering av kväveurlakningen från jordbruketfram . I internationellaöverenskommelser har detta mål ytterligaretidigarelagts; en halvering skall uppnås till 1995.Riksdagen har också uttalat att införande av enmiljöskatt bör övervägas närprisregleringsavgifterna avskaffas.Därför tycker vi att det nu ges fel signal tilljordbruket. Man kan få ett intryck av att vi politisktär beredda att lätta på miljökraven i jordbruket. Vitycker alltså att detta är en felaktig åtgärd.Anf. 19 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är möjligt att den oinitierade kanfå ett sådant intryck. Men den som vet hur beslutenhar gått till -- det gör måhända inte ,men vet det mycket väl -- är medvetenom att den här höjningen är förorsakad av attspannmålsöverskottet blev större än förväntat. Denytterligare kostnad som lades på handelsgödsel ochbekämpningsmedel kom till därför att skörden ettvisst år var onormalt stor.När vi nu hade möjlighet att amortera ytterligare200 miljoner på den rörliga krediten, så ser vi detsom positivt för jordbruket och för samhället.Därigenom begränsas nämligen jordbruketskostnader, och därigenom begränsas ävensamhällets räntekostnader.Det är inte fel signal, utan det är snarare rätt signal.Vi har redan börjat så smått att anpassa oss till enEG-situation där den här typen av kostnader påproduktionsmedlen är lägre än i Sverige.Men det viktiga tycker jag är att när den häravgiften infördes, så var det inte av miljöskäl. Närden tas bort är det inte heller av miljöskäl. Vi klarari alla fall de gamla besluten om miljön, som ärlångtgående.Anf. 20 ():Herr talman! Jag vill ändå påstå att det är fel signal.Det finns rörelser i vår omvärld som innebär tittar på vårt system och att man också ärberedd att införa restriktioner för att nå en bättresituation när det gäller bekämpningsmedel ochhandelsgödsel.För närvarande står ju jordbruket för en mycketstor del av urlakningen. Därför är det angeläget attvi kan få den reducering som också haruttryckt önskemål om, och fattat beslut om när detgäller inriktningen.Därför är det så viktigt att det här arbetet fårfortsätta -- att vi rör oss i riktning mot en minskningav användningen av bekämpningsmedel ochhandelsgödsel.Anf. 21 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har ingen annan uppfattning änÅke Selberg när det gäller volymen avhandelsgödsel och bekämpningsmedel och när detgäller urlakningen av kväve från jordbruket.Därvidlag har vi lagt fast mål som är merlångtgående än vad som förekommer i de flestaländer i vår omvärld. Det är också angeläget att vii samband med diskussioner med EG försökerpåverka länderna att anpassa sin politik så långt detär möjligt. Det är de ambitioner som vi har.Men det är även viktigt att påpeka att miljöavgiftenpå handelsgödsel och bekämpningsmedel liggerfast. Det förekommer över huvud taget ingendiskussion i regeringen -- och jag har inte hört attdet förekommer någon annanstans heller -- om attden skulle tas bort. Och redan den är på en myckethögre nivå än i andra länder.Att vi däremot tar bort prisregleringsavgiften liggeri linje med regeringens politik -- och också i linjemed den tidigare regeringens politik.Anf. 22 ():Herr talman! Jag är helt införstådd med att vi harhögre miljöavgifter här i , den saken är heltklar.Men det handlar om att vi i vårainternationella kontakter och förhandlingar fårandra länder att röra sig i riktning mot denuppläggning som vi har -- i stället för att vi gersignaler som kommer att tyda på motsatsen. Därförmenar vi att det är mycket viktigt att vi håller fastvid vår miljöpolitik.Anf. 23 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är ändå viktigt att inte blandaihop de här frågorna, som nu ocksåförsöker göra. Avgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel består av två delar: Vi har enmiljöavgift i botten, som det inte är någondiskussion om, och som är högre än på andra håll ivärlden. Dessutom har vi en prisregleringsavgift,som vi skall komma bort ifrån i ett avregleratsystem -- och som vi också kommer bort ifrån i ettEG-system. Det är naturligt att vi skall försöka fåned den avgiften så fort det är ekonomisk möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:231 om jordbruket inorra . 24 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att lägga fram förslag som kanförbättra villkoren och därmed skapa framtidstroför jordbruket i norra parlamentariska arbetsgrupp som har haft iuppdrag att lämna förslag rörande stödet tilljordbruket i norra har överlämnatsitt betänkande, som bl.a. rör stödet för budgetåret1992/93.Arbetsgruppen tillsattes efter begäranfrån i samband med beslutet omuppräkning av stödet för innevarande budgetår.Översynen har gjorts mot bakgrund av detlivsmedelspolitiska beslutet . Förjordbruksföretagen i norra innebär beslutetatt reformen inte skall tillåtas leda tilllönsamhetsförsämringar i någon nämnvärd grad.Jag vill i detta sammanhang erinra om attregeringens ambition är att vid inträdet iEG skall ha ett konkurrenskraftigt jordbruk. Dettagäller naturligtvis även jordbruket i norra arbetsgruppens betänkande lämnas förslag tillutformningen av stödet på kortare sikt, fram till ettsvenskt medlemskap i . Arbetsgruppen gerockså förslag till hur bör agera för att lösade problem som uppstår vid ett inträde i EG och vidett GATT-avtal.Utredningsförslaget remissbehandlas förnärvarande, och regeringen skall därefter ivederbörlig ordning bereda frågan och ta ställningtill förslaget.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill först tackajordbruksministern för svaret på min fråga.Orsaken till att jag ställde den är att jag ärbekymrad över utvecklingen av jordbruket i skogs-och mellanbygderna. Det förhållandet att så mångabrukare har upphört med produktionen under desenaste åren kan få stora konsekvenser, inte baraför näringen och för förädlingsindustrin utan ävenför landsbygdsutvecklingen i övrigt. De yttrebetingelserna för jordbruket i norra är intesådana att man kan ställa om till annan produktion.Kött- och mjölkproduktion är det enda gångbarainom det området.Nedgången i mjölkproduktionen inom t.ex. Milkosverksamhetsområde har under det senaste åretvarit , och i harnedgången varit hela 13--. Enbart i Värmlandhar ca 70--80 brukare slutat . Vitycker att det här är allvarligt.När jag ställde min fråga kände jag inte tillinnehållet i den parlamentariska kommitténsförslag. Jag vill säga att jag känner sympati förmånga delar i dess förslag. Det finns väl ocksånågra som jag ställer mig frågande inför, men jagskall inte nu fördjupa mig i det.Låt mig bara konstatera att det är viktigt att vi fårett förslag som lever upp till riksdagsbeslutet från1990. Jordbruket i norra måste nu fåsignaler om ett snabbt nivålyft, så att man får slutpå minskningen av antalet brukare inom dettaområde. Det är enda sättet att se till attframtidstron kommer tillbaka.Jag skulle bara vilja ställa några kompletterandefrågor här. Jag vet att det nu inte finns något förslagoch kanske inte heller något svar på frågan, men jagundrar ändå om det finns tankar inom regeringenpå att göra några justeringar avstödområdesgränserna eller av prisstödet inomstödområdet. Det som jag här har relaterat gällerstödområdena 3 och 4, där den största minskningenhar skett.Jag vill också ta upp transportstödet. Jag har hörtatt det nu är långt emellan producenterna. Om manriskerar att förlora mjölklinjerna kan man inteheller få mjölken ivägkörd i fortsättningen. Ocksåtransportstödet blir därför viktigt.Anf. 26 Jordbruksminister ():Herr talman! nämner situationen inorra , och hör ju i det härsammanhanget till det området. Jag vet att det finnsmånga bekymmer och att många jordbrukareslutar. Det är också riktigt att det inte finns såmycket att ställa om till. Det har heller aldrig varitavsikten, utan tanken är att den pågåendeproduktionen skall kunna fortsätta. Det var justdärför som beslut formulerades så, att omdet skulle bli en kraftig sänkning avproduktionspriserna och lönsamheten, skulle detinte få lov att slå igenom i norra är det dess bättre så att mjölkproduktionen ilandet totalt sett har uppnått balans. Det finns alltsåett produktionsutrymme att hålla fast vid för norraSverige. Motiv för en ytterligare sänkning finnsdärmed inte totalt och i synnerhet inte för norraSverige.När det sedan gäller frågan om vissa tankegångarsom eventuellt skulle finnas inom regeringskanslietär det min ambition att hemlighålla dem så längesom möjligt, och jag skall därför inte avslöja förmycket på det området. Jag vill bara nämna attfrågan om ändring av gränsdragningar liksomtidigare är mycket komplicerad och att det tar tidatt förbereda sådana åtgärder.Anf. 27 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret och hoppas attdet kommer ett positivt förslag, som ger brukarna inorra den framtidstro som jag efterfrågar.Det är många som bekymras av jordbruketsframtid. En opinionsundersökning för inte längesedan visade att en stor del av svenska folket vill haöppna landskap och en levande landsbygd. Jord-och skogsbruket är basnäringarna på landsbygden,och det är därför viktigt att man ger brukarnaförutsättningar att överleva även . Detär angeläget att regeringen så snart det kan skelägger fram förslag som ger de rätta signalerna tillnäringsutövarna.Anf. 28 Jordbruksminister ():Herr talman! Bara helt kort: Jag tror att det är rättatt svenska folket vill ha kvar det öppna landskapet,inte minst i våra skogs- och mellanbygder samt inorra . Men ambitionen är ju den att vi skalluppnå balans i produktionen av livsmedel ochjordbruksprodukter i och att vi skall kunnafå ett konkurrenskraftigt jordbruk i hela landet.Om vi får det blir tendensen inte sjunkandelönsamhet utan möjligen en förbättrad lönsamhet.Då blir dessutom problemen för jordbruket i norraSverige med att hänga med i denna utveckling inteså stora.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:247 om fusk medursprungsmärkningAnf. 29 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder civilministern avser vidta för att en varasursprung -- i detta fall grönsaker och frukt -- klartskall framgå vid försäljning. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande.Marknadsföring som vilseleder konsumenterna omen varas geografiska ursprung kan förbjudas vidvite med stöd av generalklausulen i 2 §marknadsföringslagen. Konsumentombudsmannenkan föra talan hos om sådantförbud.Fr.o.m. skall allafärdigförpackade livsmedel märkas medursprungsland. För oförpackade livsmedel finns ettåtagande från detaljhandeln med följandeinnebörd:-- Information om ursprungsland skall lämnas förbär, frukt, grönsaker, potatis, rotfrukter ochsvamp, som säljs i lös vikt genom självplockningeller i förpackningar som inte är tillslutna.-- information skall lämnas på skylt eller anslagintill varan. För vegetabilier som säljs i förpackningkan informationen i stället lämnas påförpackningen.När det gäller oförpackade livsmedel är det avpraktiska skäl svårare att ställa upp krav påursprungsmärkning. Om en säljare angerursprunget för sådana varor på ett vilseledandesätt, gäller marknadsföringslagens bestämmelser.För svenska producenter är det viktigt att hålla enså hög kvalitet på sina produkter och attmarknadsföra dessa på ett sådant sätt attkonsumenterna efterfrågar deras varor. Det blir dåen angelägenhet för handeln att märka varornamed ursprungsland. Svenskproducerade livsmedelbör vara en garanti för hög kvalitet tillkonkurrenskraftiga priser. För bästa möjligaefterlevnad av detaljhandelns åtagande ommärkning är det över huvud taget betydelsefullt attkonsumenterna efterfrågar varornas ursprung.Anf. 30 ():Herr talman! Jag har faktiskt ställt frågan just tilljordbruksministern och inte till någon annan. Jagblev en aning förvånad när jag i snabbprotokolletfann att mottagaren hade ändrats tillcivilministern -- så ock på föredragningslistan i dag.Men ordningen är nu återställd, och jag ber att fåtacka jordbruksministern för svaret.De tidningsuppgifter om fusk medursprungsmärkning som förekommit på senare tidhar gjort att konsumenter som satt värde påursprungsuppgifter känt sig lurade. Också dehandlare och importörer som agerar sunt har käntsig lurade. Inom den svenska trädgårdsbranschenkänner man olust.Den falska ursprungsbeteckningen kan få allvarligakonsekvenser. Om det t.ex. vid en provtagningvisar sig att produkten har för höga halter avrestsubstanser av i otillåtnabekämpningsmedel, kan den odlare som har sittnamn på kartongen men inte har levereratinnehållet råka illa ut.Inom trädgårdsbranschen säger man sig veta attt.ex. importerade tomater packas om i svenskalådor och att utländska gurkor plastas in medmärkningen ''svenskodlad''. I svenskmärkta påsarkan det i stället för svensk potatis förekommapotatis från eller Polen.Eftersom den överenskommelse som träffatsmellan handeln och branschen angående uppgifterom vilket land en produkt kommer från inteefterlevs, borde någonting göras. Jag är inte uteefter att ropa på ytterligare lagstiftning.Jordbruksministern pekade på några delar av denlagstiftning som vi har , men vad jag vill är attkonsumenten skall kunna lita på uppgifterna ibutiken, och det tror jag att ävenjordbruksministern vill.Som jag ser det borde detta problem tas upp i enordentlig genomgång med grossister ochimportörer och med branschen i övrigt för att manskall kunna komma fram till en lösning. Jag hoppasatt jordbruksministern skall överväga att ta ettsådant initiativ. Konsumenterna har rätt att fåvederhäftiga uppgifter när de gör sina inköp, och desvenska producenterna har i sin tur rätt att intebehöva utsättas för det fusk som pågår.Anf. 31 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har fått förklaringen till att''civilministern'' hade skrivits med förskjutenradhöjd i förhållande till resten av den fråga somjag fått en fotokopia på. är emellertid ordningenåterställd, som sade.Det är naturligtvis angeläget, som jag sade i mittsvar, att man vidhåller att lagens regler följs ochäven att handeln följer sina egna åtaganden. Omdet inte sker, vill jag bara upprepa vad jag sadetidigare: I fall där ursprunget för varor anges på ettvilseledande sätt, skall marknadsföringslagensbestämmelser tillämpas.Jag vågar inte själv ha någon uppfattning om hurofta det kan ha hänt, men det är uppenbart att omdet händer, bör det beivras. En debatt i denna frågabör naturligtvis fästa handelns och konsumenternasuppmärksamhet på det som sker, och det bör kunnavara en signal för dem att skärpa sina attityder.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1991/92:277 inbiogasforskningen vid StudsvikAnf. 32 Jordbruksminister ():Herr talman! i har frågatmig på vilket sätt jag nu verkar för att denkompetens som finns samlad vid Studsvik påbioenergiområdet får fortsattautvecklingsmöjligheter.Jag har sagt att den kompetens somfinns inom Studsvik bl.a. när det gäller tekniskforskning och utveckling rörandebiobränsleanvändning är värdefull förenergisystemets omställning och utveckling. Dettabör vara en värdefull resurs för forskning ochutveckling inom området.Jag har inhämtat att diskussioner för närvarandepågår mellan Studsviks ägare och departer som är intresserade av att forsknings- ochutvecklingsverksamheten vid Studsvik Energi- ochMiljöenhet fortlever.Den s.k. energiöverenskommelsen som regeringenhar ställt sig bakom innebär att medel har avdelatsför utveckling av förnyelsebara energikällor, bl.a.biobränsle. Denna satsning bör innebära att detkommersiella intresset för biobränslen ökar.En förutsättning för att enheten vid Studsvik skallfå en varaktig framtid är att den stöds och drivs aven eller flera intressenter som har ett intresse av attkommersiellt använda den teknik som utvecklas vidStudsvik AB. Ett statligt återtagande av ansvaretför enheten är därför inte någon långsiktigtbärkraftig lösning.Anf. 33 i (kds):Herr talman! Jag vill börja med att tackajordbruksministern för svaret. Anledningen till minfråga är den oro som finns för att kompetens påbioenergiområdet skall gå förslösad. Jag ser detsom synnerligen väsentligt att forskningen kringbiobränslen och deras användning i energisystemetprioriteras mycket kraftigt från statsmakternassida. Det är nämligen en av förutsättningarna föratt de energipolitiska riktlinjer som ladefast också skall bli verklighet.En avveckling av kärnkraften förutsätter attbiobränslen kommer till användning i stor skala. Enförutsättning för det är att teknikerna föranvändningen förbättras. Det görs en viktigforskningsinsats i Studsvik när det gällerproduktion av biogas i småskaliga anläggningar,något som jag personligen tror är en av de viktigakomponenterna i den framtidaenergiförsörjningen.Frågan om framtiden för Studsvik Energi- ochMiljöenhet var uppe tilldiskussion här i kammaren. Det skedde motbakgrund av att verksamheten då ansågs hotad. Dågick jordbruksministern in i debatten och sade bl.a.att det är viktigt att det här arbetet får fortsätta.Egentligen hoppas jag att det leder till attutvecklandet av biobränslen kan gå ännu längre ochännu snabbare än vad som är fallet i dag.Nu börjar tiden att rinna ut på flera sätt. Minkonkreta fråga till ministern, som jag dess värreinte fått något klart svar på, var på vilket sättministern nu verkar för att den kompetens somfinns samlad vid Studsvik på bioenergiområdet fårfortsatta utvecklingsmöjligheter. Detta sades i dentidigare debatten. Det svar jag fått är att ett statligtåtertagande av ansvaret för enheten inte är någonlångsiktigt bärkraftig lösning. Regeringen har ettstörre ansvar än så för att en av grundbultarna i denframtida energiförsörjningen, nämligenbioenergin, skall kunna bli . Forsknings- ochutvecklingsarbetet är därvidlag centralt.Anf. 34 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror att iKolmården och jag har i stort sett sammauppfattning i sakfrågan, och förhoppningsvis ocksånär det gäller frågan om Studsvik. Om man skallkunna ställa om energisystemet, som en mycketbred majoritet här i är överens om, krävsdet en utveckling av olika alternativ. Det krävs ävenelproduktion av bioenergi som en del av detta. Vivet att det finns en debatt om de olika formerna fördetta.Vattenfall har för sin del talat om att de är mestintresserade av den storskaliga tekniken sombygger på trycksatt förgasning, medan densmåskaliga tekniken med atmosfärisk förgasning,som man forskar om i Studsvik, inte är så intressantför . Den bör däremot vara mycketintressant för mindre anläggningar med andraintressenter, t.ex. kommuner och värmeverk.Dessa bör finnas bland dem som kan agera. I detsammanhanget verkar regeringen för att se till attdet finns tillräckliga resurser för att stötta upp denhär produktionen och den långsiktigaanvändningen av bioenergi på detta sätt. Sedanmåste energimarknaden fungera på ett sådant sättatt marknaden i sin tur driver utvecklingen vidare.Det är den första inriktningen i regeringensverksamhet för närvarande.Anf. 35 i (kds):Herr talman! Det är intressant attjordbruksministern säger att han understrykervikten av biomassa och bioenergiproduktion.Problemet är att tiden börjar rinna ut, inte minstnär det gäller just det här forsknings- ochutvecklingsarbetet vid Studsvik.Ministern säger på ett annat ställe i sitt svar attmedel har avdelats för utveckling av förnybarabiobränslen. Kan man tänka sig att de medlenockså kan sättas in direkt där de nu behövs, i dentyp av verksamhet som Studsvik Energi- ochMiljöenhet representerar? Skall vi få en marknadpå detta område måste vi ligga i ledningen iforsknings- och utvecklingsarbetet. Utan detta fårvi inte en bärkraftig marknad på kommersiellagrunder. Kan de medel som jordbruksministernnämnt kanske gå in och stötta upp den härverksamheten?Anf. 36 Jordbruksminister ():Herr talman! Tiden går ju alltid, det är intenågonting som är speciellt för den här frågan.När nu har uttalat att de för sin del inteär intresserade av att satsa mycket pengar i den häranläggningen måste naturligtvis andra intressenterfå på sig att agera. Jag är medveten omatt personalen vid Studsvik har varslats. Detkommer alltså att hända någonting, men jag tror attdet också är en signal som visar inte bararegeringen, utan också andra, hur pass allvarligt detär.Vi tar den här frågan på fullt allvar, men vi anserframför allt att våra medel i princip skall sättas inpå forskningsområdet, och vi vill låta Studsvikagera självständigt. Det är utgångspunkten för vårtarbete. Det är min absoluta förhoppning att dettainte skall leda till att några resurser går förlorade isammanhanget.Anf. 37 i (kds):Herr talman! Det lät förhoppningsfullt att detkommer att hända någonting, somjordbruksministern uttrycker det. Mot bakgrund avdet som han har sagt i tidigare debatter och här förutsätter jag därmed att det här forsknings-och utvecklingsarbetet på bioenergiområdetkommer att få bedrivas också i fortsättningen. Dåfår vi bättre förutsättningar för en kommersiellmarknad på det här området.Med detta tackar jag ministern för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1991/92:183 om humanitärhjälp åt folkAnf. 38 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen i samband med besök iSverige den 3--kunde erbjuda dennehumanitär hjälp.Regeringen är väl medveten om situationen för detibetanska flyktinggrupper som alltsedan 1959, pågrund av omständigheterna, har tvingats fly frånTibet och bebor angränsande områden i norraIndien.Från svensk sida har genomförts ettantal humanitära insatser för tibetanska flyktingar iIndien. Dessa har bekostats genom insamladeprivata medel och huvudsakligen administrerats avSvenska och exempelvis omfattatflera fadderbarnsprojekt, barnhemsbyggandem.m. har bidrag från SIDAutgått, vilka huvudsakligen kanaliserats viaSvenska . Detta har hittillsinneburit bidrag till:-- byggande av ett barnhem,-- utställnings- och försäljningslokaler i anslutningtill ett kvinnocenter och i ett senare skede enläkarmottagning och personalbostäder i anslutningtill samma center,-- kontorsutrustning till kvinnoorganisationmed syftet att utbilda unga kvinnor i användningenav moderna kontorshjälpmedel,-- uppförande och administrering av skola,utrustning av skolsalar m.m.Dessutom har sedan ett par år tillbakakulturbistånd givits i syfte att bidra till attkunskapen om den tibetanska kulturen fördjupasoch sprids. Det rör sig om stöd till ett tibetansktbibliotek i Dharamsala i . Ett förslag tillföljdprojekt har inkommit till SIDAavseende en databas för tibetanskabokbestånd som omfattar 65 000 titlar. Jag hademöjlighet att vid mötet med informeraom att detta projektförslag nu är klart attgodkännas för genomförande.Behovet av mediciner bland de landsflyktigatibetanerna i är en fråga som lämpligen bästhanteras av våra enskilda organisationer med stödfrån SIDA. Jag kommer att se till att möjligheternatill hjälp i sammanhanget utforskas.Leif fråga avser humanitärt bistånd tillden tibetanska kolonin i , och jag har därföri mitt svar inriktat mig på vad vi från svensk sida görför att bistå denna grupp. Jag vill emellertid tilläggaatt vi från svensk sida också är medvetna om desvåra förhållanden som råder för den tibetanskabefolkningen inne i , förhållanden som äromvittnade i olika besökares rapporter. Det är medbeklagande jag konstaterar att inga meromfattande insatser kunnat göras för denna grupp.Ett exempel på en svensk biståndsinsats i äremellertid Svensk-tibetanska skol- ochkulturföreningens skolprojekt som stöds av SIDA.SIDAs bidrag för alla nämnda Tibetrelateradeinsatser beräknas totalt till omkring 3 milj.kr.Anf. 39 (nyd):Herr talman! Jag tackar för svaräven om jag inte är nöjd med det.