prot · GF096 · 1991-10-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:6Fredagen den 4 oktoberKl. 9.00--9.491 § Meddelande om valAnf. 1 TALMANNEN:Jag får meddela att val av utskott ochförvaltningsstyrelse kommer att företas vidkammarens sammanträde tisdagen den 8 oktober.2 § LedigheterTalmannen meddelande att () ansökt om föräldraledighet den 5oktober--den 29 november.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för MargaretaIsraelsson.Vidare meddelande talmannen att Karl-GöranBiörsmark (fp) ansökt om ledighet för FN-uppdragunder tiden --den 11 november.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för Karl-GöranBiörsmark.3 § Anmälan om utsedda statsrådAnf. 2 Statsminister talman! Enligt regeringsformens föreskrift fårjag för anmäla de statsråd som jag utsettatt tillsammans med mig ingå i regeringen.Statsråd och chef för är GunHellsvikStatsråd och chef för ärMargaretha af UgglasStatsråd och chef för försvarsdepartementet ärAnders BjörckStatsråd och chef förkommunikationsdepartementet är och chef för är AnneWibbleStatsråd och chef för ärPer UnckelStatsråd och chef för ärKarl och chef förarbetsmarknadsdepartementet är och chef för ärBirgit FriggeboStatsråd och chef för industridepartementet är PerWesterbergStatsråd och chef för är IngerDavidssonStatsråd och chef för är OlofJohanssonStatsråd är:Reidunn LaurenAlf SvenssonUlf DinkelspielGörel ThurdinBo KönbergBo LundgrenBeatrice AskRegeringen kommer senare att lägga fram förslagom vissa ändringar i den departementalaorganisationen. Detta förutses bl.a. innebära attbostadsdepartementet upphör och attbenämningen på industridepartementet ändras tillnäringsdepartementet och att miljödepartementetblir ett miljö- och resursdepartement. Riksdagenkommer att på föreskrivet sätt underrättas omdessa förändringar.4 § RegeringsförklaringAnf. 3 Statsminister talman, ledamöter av riksdag!Moderata samlingspartiet, liberalerna,och kristdemokratiskasamhällspartiet har enats om att gemensamt bildaregering för att förändra och för att förnya Sverige.Det är våra partiers gemensamma avsikt attgenomföra en kraftfull förnyelse av ienlighet med väljarnas i val uttryckta vilja.Vår politik utformas med siktet inställt i dess helhet. Vi kan inte omedelbartgenomföra allt som vi anser önskvärt och riktigt.Men vi lovar att sätta in all vår gemensamma kraftför att genomföra den förnyelse avSverige och den förnyelse av svensk politik somkrävs. ***Fyra stora uppgifter kommer att domineraregeringens arbete under denna mandatperiod.Den första uppgiften är att fullt ut föra in idet europeiska samarbetet genom förhandlingarnaom medlemskap i den europeiska gemenskapen.Den andra är att bryta den ekonomiskastagnationen och att återupprätta Sveige som entillväxt- och företagarnation med en stark ochväxande ekonomi.Den tredje är att förbättra vår välfärd och socialaomsorg genom den valfrihetsrevolution ivälfärdspolitiken som vi kommer att inleda ochgenom särskilda insatser för de sämst ställda.Den fjärde uppgiften är att forma en långsiktig ochhållbar utveckling mot ett samhälle med frisk luftoch rent vatten, med levande sjöar och skogar. ***Regeringen kommer med all kraft att verka för attSverige möjligt blir fullvärdig medlem avden europeiska gemenskapen.Steget in i det europeiska samarbetets kärna är ettsteg av historisk betydelse för . Det kommeratt påverka snart sagt varje del av vårt samhälleunder det årtionde som ligger framför oss.Europa är statt i stark förändring. Historienaccelererar och det är vår skyldighet att ta till varade nya möjligheter som utvecklingen skapar.De första efterkrigsdecenniernasintegrationsarbete i syftade till attsäkra freden i ett som sargats av tvåvärldskrig. Integrationen har utvecklats till ett alltmer framgångsrikt och fördjupat samarbete för attsäkra frihet, demokrati och ekonomiska framsteg iallt större delar av Europa.Sammanbrottet för de socialistiska diktaturernaoch planekonomierna i Central- och Östeuropainnebär en historisk möjlighet att etablera eneuropeisk frihets- och samarbetsordning somsäkrar fred och utveckling under generationerframöver.I detta arbete är den europeiska gemenskapen densjälvskrivna kärnan. Men också arbetet inomEuroparådet och inom ramen för den europeiskasäkerhets- och samarbetskonferensen spelar här enviktig roll.Det föreligger en bred enighet i om densträvan efter medlemskap som kom till uttryck iSverigens ansökan till den europeiskagemenskapen. Regeringen avser att under dekommande åren bygga vidare på denna bredaenighet. Vi söker ett så brett samförstånd sommöjligt kring politik i denna fråga.Den svenska ansökan om medlemskap är ettuttryck för att vi delar Gemenskapens långsiktigamål, så som dessa har formulerats i Romfördragetoch Enhetsakten, och att vi tillsammans med deandra medlemsstaterna vill arbeta för dessasförverkligande.Ansökan om medlemskap grundas dessutom påinsikten att vid inträdet i Gemenskapenmåste ge sin anslutning till alla delar av samarbetet,godta de förändringar som kan följa av de nupågående regeringskonferenserna och förklara sigberett att aktivt medverka i Gemenskapens vidareutveckling i riktning mot de politiska mål somuppställdes i Romfördraget.Den svenska utrikes- och säkerhetspolitikensutformning förändras i ett som förändras.Den europeiska identiteten i vår utrikespolitik fårökad betydelse. Den nya politiska situationenskapar nya möjligheter för deltagande också iutrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete medandra europeiska stater.Men alltjämt innebär de strategiska realiteterna idet nordeuropeiska och nordatlantiska området attden svenska säkerhetspolitiska huvudlinjen, somsammanfattats i uttrycket ''alliansfrihet i fredsyftande till neutralitet i krig'', bibehåller singrundläggande betydelse.Regeringen avser att intensifieraförberedelserna för förhandlingarna ommedlemskap i den europeiska gemenskapen. Denkommer att studera och lägga framförslag om de förändringar på olikasamhällsområden som då blir viktiga.Förändringar i grundlagen kommer att varanödvändiga. Frågan om dessa bereds nu i enparlamentarisk kommitté. Denna ges vidgadsammansättning. Dess förslag kommer att ligga tillgrund för förslag till riksdagen.I detta sammanhang prövas också frågan om dennärmare utformningen av och tidpunkten för enfolkomröstning. Denna kommer att varaavgörande för det slutgiltiga godkännandet av detavtal om medlemskap som regeringen avser attträffa med europeiska gemenskapensmedlemsstater.Med siktet inställt på medlemskap bördenna folkomröstning äga rum senast i sambandmed det allmänna valet . ***Den andra stora uppgiften för regeringen blir attbryta den ekonomiska stagnationen och att läggagrunden för en ny period av tillväxt, företagandeoch utveckling i Sverige.I det nya som växer fram får inte vårtland vara en nation som halkar efter. Vi vill attSverige och skall vara ett kraftfält i denkommande europeiska utvecklingen.Efter en lång period av en mycket snabb välstånds-och välfärdsutveckling har problemen i den svenskaekonomin nu blivit allt tydligare. Utvecklings- ochtillväxtkraften har försvagats.Försöken att vända utvecklingen har tyvärrmisslyckats. kännetecknasvår ekonomiska utveckling av en snabb utslagningav arbetsplatser och företag, starkt sjunkandeinvesteringar i näringslivet, en minskandeproduktion av varor och tjänster och försämradestatsfinanser.Det är av avgörande betydelse för framtidatt denna utveckling kan brytas.Kan inte tillväxtkrisen hävas kommer attpräglas av en allt högre arbetslöshet i förening medallt större svårigheter att finansiera ocksåangelägna offentliga åtaganden.Det centrala målet för regeringens ekonomiskapolitik blir därmed att återvinna utvecklings- ochtillväxtkraften i den svenska ekonomin.I av snabba och omfattande förändringar avde teknologiska och internationellaförutsättningarna för vår ekonomiska utvecklingställer vi upp som mål att för vårt land återerövraden ledande ställning bland de utvecklade ländernasom vi en gång hade.Det innebär att mot mitten av 1990-taletmåste komma upp i en varaktig ekonomisk tillväxtpå minst samma nivå som i jämförbara europeiskaländer. Detta bör vara tillväxtpolitikens riktmärke.En klar och entydig omläggning av kursen i denekonomiska politiken är därför nödvändig.Avgörande är en ny syn på enskilt ägande, enskiltföretagande och enskilt sparande. Det är deenskilda initiativen, det fria företagandet och detspridda personliga ägandet och sparandet som kanlägga grunden för en ny utvecklingskraft.Avregleringar, en omfattande spridning av ägandetav statliga företag, utbyggnad av eftersattinfrastruktur och ökade satsningar på utbildningoch forskning skapar tillsammans förutsättningarför nya investeringar och en utveckling som bryterden industriella nedgången.Av största vikt för ekonomiska utvecklingunder blir att små- och nyföretagandetfår en renässans. Det är i dessa företag som de nyamöjligheterna och de nya jobben finns. Det ärnyföretagandet som måste bli ekonomins spjutspetsmot framtiden.Regeringen kommer redan under denna höst attlägga fram en rad förslag som tillsammans innebären ny start för små- och nyföretagandet.Löntagarfonderna avvecklas. Detta besked ärsignalen om en avgörande förändring av synen påföretagande och ägande i Sverige.Skatterna på småföretagen kommer att sänkas.Förmögenhetsskatten på arbetande kapitalavskaffas redan fr.o.m. detta år. På några års siktavskaffas hela förmögenhetsskatten.Arvsbeskattningen lindras. Omsättningsskatten påaktier avskaffas. De sociala avgifterna påindividuella vinstandelar i företag tas bort. Denallmänna löneavgiften slopas. Nyaskattestimulanser för teknik- ochinnovationsföretag tas skyndsamt fram liksomförslag om lindrad kapitalbeskattning i övrigt.Regelverket för de mindre företagen förenklas.Det utländska intresset för investeringar i Sverigestimuleras genom att förvärvslagstiftningen förföretag, aktier och fastigheter i huvudsak avskaffas.Skattepolitiken inriktas på en successiv sänkning avdet totala skattetrycket. Detta arbete inledsomedelbart. Sänkningen av skattetrycket skall skepå ett sådant sätt att vår ekonomis utvecklings- ochkonkurrenskraft stärks.Den genomförda sänkningen av den statligainkomstbeskattningen ligger fast.Ett nytt skatteutjämningssystem för kommunen tasfram skyndsamt. Det skall träda i kraft . Isamband därmed avskaffas den särskildaskatteutjämningsavgiften. Det kommunalaskattetrycket får inte höjas.Skatten på livsmedel, turism, hotell- ochrestaurangtjänster samt inrikes persontransportersänks till . Kombinationen avsänkningarna av den s.k. turistmomsen, momsenpå inrikes persontrafik och sänkningen avlöneskatterna i större delen av inlandsom kommer att föreslås ger nya möjligheter förturismen i exempelvis den svenska fjällvärlden.Den ekonomiska integrationen i ställer nyakrav också på vår skattepolitik. På en rad områdenkommer sänkningar av skatter att bli nödvändiga.Regeringen kommer att i ett sammanhang redovisariktlinjer för det framtida arbetet medEuropaanpassning av skatterna.Det gäller bl.a. mervärdeskatten. Inför densvenska EG-anslutningen måste en betydandesänkning av den allmänna momssatsen ske.Även andra indirekta skatter, såsomenergibeskattningen och kilometerskatten, måstejusteras. En generell sänkning avkapitalbeskattningen kommer att vara nödvändig.Sverige kan inte ha skatter som leder till att företagoch sparande söker sig till andra länder.Starka krav ställs därmed på återhållsamhet medoffentliga utgifter. Det kommer att vara nödvändigtmed omfattande besparingar under de kommandeåren. Regeringen avser att i budgetpropositionen1992 lägga fram riktlinjer för och förslag tillminskade statsutgifter på 10--15 miljarder kronor.Regeringens fortsatta prövning av de offentligautgifterna kommer att utgå från en strategi sominnebär att utgifterna skall minska som andel avlandets samlade produktion. Därmed skapasutrymme för att inom ramen för en stramfinanspolitik sänka skattetrycket och därmedåtervinna utvecklingskraften i ekonomin.Det stora och snabbt stigande underskottet istatsfinanserna kan bara vändas genom en politiksom åter skapar förutsättningar för tillväxt.Mot bakgrund av de krav som ställs av den fastavalutapolitiken och av vår strävan att skallkomma med i det framväxande europeiskaekonomiska och monetära samarbetet måste deoffentliga finanserna bringas i balans.Normen att staten inte skall nettolåna i utländskvaluta ligger fast.Arbetslösheten ökar nu snabbt. Vi står inför denallvarligaste arbeslöshetskrisen underefterkrigstiden.Detta ställer krav på en aktivarbetsmarknadspolitik. Den skall lindraarbetslöshetens sociala konsekvenser, men denskall också skapa en bättre beredskap för denuppgång i sysselsättningen som kommer.Regeringen avser att utnyttja varje del i densamlade arbetsmarknadspolitiska arsenalen.I detta syfte kommer arbetsmarknadsstyrelsenredan under hösten att tillföras ytterligare resurser.Möjligheten att tidigarelägga nödvändigainvesteringar i bl.a. vägar och järnvägar kommeratt tillvaratas.Arbetsmarknadspolitiken skapar emellertid intevaraktigt trygga jobb. Den uppgiften kan baraklaras genom en politik som ger oss framgångsrikaföretag och ekonomisk tillväxt.Konkurrenspolitiken kommer att skärpas. Såväloffentlig som enskild maktkoncentration kommeratt motarbetas. Förslag läggs fram om skärptkonkurrenslag. Etableringsfrihet för butiker införs. ***Hela skall leva. Det förutsätter en aktivregionalpolitik. Utvecklingskraften i de mindreföretagen är avgörande också för den regionaltspridda sysselsättningen, liksom satsningar påbättre infrastruktur, dvs. moderna järnvägar,förbättrat vägnät och en utbyggdhögskoleutbildning.Sänkningen av socialavgifterna kommer att vidgastill större delar av inland och omfatta flerverksamheter än . I syfte att ge rådrum för attpröva framtiden för kommer trafikenatt fortsätta under nästa år.Omställningen av jordbruket fullföljs. Syftet är attSverige vid inträdet i EG skall ha en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring.Ett öppet och levande kulturlandskap skallbevaras. Jordbruket skall användas som en resurs imiljöarbetet. Det skall producera livsmedel av högkvalitet och andra miljövänliga råvaror.En avstämning av omställningsbesluten sker efterdet att EG har lagt fast principerna för sinkommande jordbrukspolitik. Denna förbereds aven särskild kommission. I detta sammanhangprövas också frågan om arealersättning som enmetod att bevara öppna landskap.Det enskilda skogsbruket ges bättre möjlighetergenom att skogsvårdsavgiften avskaffas. ***Grundläggande för den ekonomiska politikensframgång är att inflation och kostnadsstegringarpressas ned. En framgångsrikinflationsbekämpning är en förutsättning för fullsysselsättning.Nedväxlingen av takten i lönekostnadsökningarna,som uppnåddes bl.a. som en följd avRehnbergskommissionens arbete, måste förasvidare. Statlig inkomstpolitik och ingripanden iavtalsrörelserna måste emellertid avvisas.Arbetsmarknadens parter måste själva finnaformerna för en lönebildning som främjar ökadproduktivitet, bättre konkurrenskraft och ökadsysselsättning. ***Regeringen avser att ge välfärdspolitiken en nyinriktning.Välfärdspolitiken gynnar alla, men den betyderallra mest för de ensamma, fattiga och sjuka och föralla dem som inte själva kan skapa en rimligstandard och som inte har någon som bryr sig omdem eller tar ansvar för dem.Men välfärdspolitiken fungerar inte alltid som denskall. Bristerna är påtagliga. Köerna måste kortas.Servicen skall förbättras. Valfriheten måste öka.Staten måste ha det yttersta ansvaret för att allamedborgare ges en grundläggande trygghet vidarbetslöshet, sjukdom, ålderdom och handikapp.Dessa insatser måste även till denalldeles övervägande delen finansieras gemensamt.Däremot finns det ingen anledning att självaproduktionen alltid skall ske i offentlig regi. Attskilja på offentlig kontroll och finansiering å denena sidan och en fri produktion med enskilda,kooperativa och offentliga producenter å den andrablir därför den grundläggande principen förförnyelsen av de olika välfärdssystemen.Därmed uppmuntras också enskilda initiativ ochalternativ. Det ger större möjligheter särskilt för demånga kvinnor som arbetar inom vård, omsorg ochutbildning. Det är detta som ärvalfrihetsrevolutionen i välfärdspolitiken. *Att ge bättre förutsättningar för trygga familjer ochför barnens uppväxt och omvårdnad i vårt modernasamhälle är en av de allra viktigaste uppgifterna förframtiden. Det är i de små nära gemenskapernasom de flesta individer finner trygghet ochförankring. Här möter de uppväxandegenerationerna kärlek och omtanke och fostras tillansvarstagande för sina medmänniskor och sinomvärld.Familjepolitiken skall underlätta för föräldrarna attsjälva välja den vård och fostran av barnen och denarbetsfördelning som passar dem och barnen bäst.Det innebär att familjepolitiken skall främja bådevalfrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män.Den som väljer att förvärvsarbeta skall också haekonomiskt utbyte av detta.En ny familjepolitik syftar till att ge ökad valfrihetför småbarnsföräldrar, att ge en möjlighet för mertid åt barnen och att i större utsträckning skaparättvisa villkor för alla delar av landet.Om varje barnfamilj får möjlighet att lösabarnomsorgen på det sätt den själv önskar skapasstörre trygghet. Det innebär att det måste finnasbarnomsorg utanför hemmet av god kvalitet fördem som vill ha det och bättre ekonomiskamöjligheter för dem som så önskar att stannahemma när barnen är små.Omläggningen av familjepolitiken sker i flera steg.I ett första och steg tas existerandehinder för fri etablering och fritt utnyttjande avolika former av barnomsorg bort.Barnomsorgsbidraget följer det val som föräldrarnaträffar. Statsbidrag kommer också att utgå, t.ex. dåförskollärare startar eget och för dagbarnvårdaresegna barn. Genom dessa åtgärder skapasförutsättningar att snabbare nå målet fullbehovstäckning i barnomsorgen.I ett andra steg införs ett bättre ekonomiskt stödsom syftar till att öka småbarnsfamiljernas valfrihetoch rättvisan mellan dem. Detta utformas som ettvårdnadsbidrag, lika för alla barn.Detta andra steg påbörjas under mandatperioden.Den statsfinansiella utvecklingen är av avgörandebetydelse för i vilken takt detta stöd sedan byggs ut. *Regeringen är starkt medveten om de växandeproblemen inom sjukvården och äldreomsorgen.Att förbättra och förändra vården blir en av dessviktigaste uppgifter när det gäller välfärdspolitiken.Svensk sjukvård präglas i många avseenden av enhög professionalism och av kvalitet. Det beror inteminst på en kunnig och engagerad personal.Men ändå fyller den nuvarande organisationen intede krav som måste ställas på en fungerandesjukvård. Köerna är för långa. präglas i alltför hög grad avcentralplanering, tröghet och byråkrati.Mot den bakgrunden avser regeringen att driva påför att göra det möjligt för alla att få en egen, frittvald husläkare. Fri etableringsrätt för läkarekommer successivt att införas.Regeringen kommer att genomföra en störreöversyn av sjukvårdens organisation ochfinansiering. En ökad samordning mellan sjukvårdoch sjukförsäkring kan ge grund för en förnyelse avsjukvårdens finansieringsformer.Förutsättningarna att införa en obligatorisksjukvårdsförsäkring prövas.Arbetet med att skapa värdiga villkor för gamla ochsjuka måste nu intensifieras. Det gäller bl.a.tillskapandet av ålderdomshem och andra tryggaboendealternativ för våra äldre, dagvård ochgruppbostäder för dementa och rätten till ett egetrum för dem som lever på institution.Ett viktigt mål är att öka valfriheten för patienteroch äldre. Bättre förutsättningar skapas för att nyaformer av vård och omsorg snabbt kan växa upp.Människor med handikapp och deras anhöriga skallges ökade möjligheter till ett gott liv. Regeringenkommer att lägga fram förslag till ettökat stöd för de handikappade grundat på förslagetfrån handikapputredningen. *En central del av välfärdspolitiken ärpensionssystemet. En trygg pensionering är enrättighet för alla.Under hösten kommer regeringen att inbjudariksdagens partier till samråd om det fortsattaarbetet med att stärka pensionssystemet. Det ärregeringens avsikt att på grundval av remissvarenpå pensionsberedningens betänkande tillsätta enparlamentarisk arbetsgrupp för att behandla ATP-systemets framtid och frågor i anslutning till detta.Dess arbete bör bedrivas så, att förslag kanföreläggas nästa höst.Samtidigt bör en bred kartläggning ske avpensionärernas levnadsvillkor. Den skall geunderlag för arbetet med att förbättra situationenför de sämst ställda pensionärerna.I det sammanhanget utreds möjligheterna med enhöjd grundpension liksom med riktade insatser tilldem som har det sämst ställt. Förslag skall läggasfram i så god tid att de kan vara i kraft fr.o.m. 1993.Alkoholmissbruket är vårt största sociala problem.Regeringen avser att föra en aktiv alkoholpolitiksom syftar till minskad konsumtion och minskadealkoholskador.En bred alkoholpolitisk kommission tillsätts för attutvärdera den hittillsvarande politiken och för attforma en framtida stragegi, bl.a. i EG-perspektivet. Kartläggningen av de familjesocialakonsekvenserna, t.ex. barnens situation imissbrukarfamiljer, bör ingå i uppdraget liksom enutvärdering av alkoholistvården. Nyttan avgällande regler bör bedömas och onödigt krångelundanröjas. ***Alla har rätt att få leva i en god miljö. Att skyddaoch förbättra miljön är en framtidsutmaning i allasintresse. Den ekonomiska och den tekniskautvecklingen skapar unikt goda möjligheter föromställningen till mindre resurskrävande ochmiljöbelastande produktions-, energi- ochtransportsystem.Regeringen kommer att ange tydliga miljömål,ställa bestämda miljökrav och använda effektivastyrmedel, t.ex. miljöavgifter. Miljölagstiftningenkommer att skärpas och sammanföras i enmiljöbalk. Inriktningen skall vara att avfall kanåterföras till naturens kretslopp, återvinnas elleråteranvändas.Regeringen avser att återkommande till riksdagenredovisa miljösituationen. Särskildanaturresursräkenskaper tas fram. Redovisningenav traditionella ekonomiska data kompletteras medmiljövärden.Förslag utarbetas till etiska och miljömässiga reglerför biotekniken. Regler läggs fast för ansvarsfullhantering av genteknik beträffande människor,växter, djur och mikroorganismer.Det globala hotet från ökande utsläpp av koldioxidoch andra växthusgaser måste mötas genominternationell samverkan.FNs roll i miljövårdsarbetet måste stärkas.Regeringen avser att ta initiativ till en breddiskussion om internationella miljöregler förhandeln.Regeringen kommer aktivt att delta iförberedelserna för och vid genomförandet av om miljö och utveckling . Deteuropeiska samarbetet får avgörande betydelse förmöjligheten att lösa de svåra miljöproblemen, inteminst i . En europeiskluftvårdsfond bör etableras i detta syfte.Sverige skall spela en pådrivande roll i deteuropeiska miljövårdsarbetet.Ansvaret för vattenmiljön förenar länderna kringÖstersjön. Regeringen kommer att verka för ettutbyggt samarbete och ge stöd för att renaÖstersjön.I förhandlingarna om svenskt medlemskap i utgå från att högsta tillämpadeambitionsnivå skall gälla på miljöområdet.Miljövänlig energi från biobränslen, solenergi ochvindkraft utvecklas och stimuleras. Hushållningfrämjas.I samband med EG-anpassningen avenergibeskattningen genomförs en övergång till ettsystem med bl.a. koldioxidbaserad beskattningockså på elkraft.Naturvården ges en central roll i miljöpolitiken.Den biologiska mångfalden värnas. En högambitionsnivå skall gälla i arbetet med att skyddavärdefull natur, såsom våra urskogar, hagar ochvåtmarker. De älvar och älvsträckor som harundantagits från utbyggnad värnas. Fler värdefullavattendrag skyddas i naturresurslagen.En omfattande modernisering av järnvägen skerunder . Arbetet med att ersättafossilbränslen med biobränslen påskyndas. Måletär att nya fordon skall kunna drivas utanfossilbränslen. Miljövänliga drivmedel skall gynnassärskilt.Miljöpolitiken måste utgå ifrån vad naturenlångsiktigt tål.