prot · GF0919 · 1991-11-06 00:00:00 — Vi har har uppnått att viinte har fått en konstig sammanbakadtryckfrihetsförordning ochyttrandefrihetsgrundlag, som var på tal och varnära en gång. Vi har uppnått att ståndpunkter som ter sig högst relevanta och moderna har kunnatbeaktas i det här grundlagsarbetet.Yttrandefrihetsgrundlagen är ingen perfekt lag,men den är ett steg framåt. Den innebär enavsevärd liberalisering av yttrandefriheten menförsämrar inte en tum. Vi arbetar oförtrutet vidarepå en förändring och på förbättring avyttrandefrihetsgrundlagen. Därför, fru talman, kanjag yrka bifall till utskottets hemställan.Anf. 5 ():Fru talman! Liberaler har arbetat föratt vidga yttrandefriheten i , och det arbetethar bedrivits längs två huvudlinjer.Den ena är attöka mångfalden och ta bort Radiosmonopol på radio- och TV sändningar. Den andrahar gällt att ge andra medier än tidningar ochböcker samma grundlagsskydd somtryckfrihetsförordningen ger tryckta alster.Medvetenheten om behoven att utvidgayttrandefriheten har funnits , mentanken att ge nya medier samma grundlagsskyddsom det tryckta ordet är inte alls så självklar somdet kan verka. Dröjsmålet har berott på partiernasskilda utgångspunkter i synen på nya medier ochsynen på statens inflytande över dessa medier. Attha ett grundlagsskydd endast för det tryckta ordetvisar tyvärr en oförmåga att acceptera de nyamediernas betydelse och genomslagskraft.Förslaget som vi slutgiltigt skall anta är enseger för det konstruktiva samtalet, det som hålleren demokrati levande. Det faktum att vi antar denhär grundlagen betyder ju inte att arbetet äravslutat, tvärtom. Att tro att det vi uppnått hittillskommer att vara en evig sanning är helt fel. Dentekniska utvecklingen går svindlande fort. Nyamedier kan utvecklas och ställa beprövade regleroch gränser på ända. I en föränderlig värld bör viockså ha beredskap för att ompröva grundlagarsom blivit omoderna.Det finns flera inslag som vi liberaler inte är nöjdamed. Jag skall strax återkomma till dem. Ett besluti dag är ett bevis för att vi, från de flesta partierna,nu kan vara eniga om att ta flera betydelsefulla stegi rätt riktning. Det vill vi liberaler medverka till.De frågor som vi inte är helt nöjda med har vi bl.a.fört fram i en motion med anledning avpropositionen . Vi kommer även i framtidenatt föra fram våra förslag till förändringar i olikafora. Det gäller de förändringar som vi anser böroch kan göras. Det gäller t.ex. motivtexten tillparagrafen om möjligheter att genom lag förbjudareklam. Vi anser att reklamförbud endast skullekunna anges för s.k. och attdet skulle ha framgått av motivtexten. Vi har intefått gehör för detta. Vi anser också att principernaför koncessionsgivningen på etermedieområdet börgrundlagsfästas.Frågan om meddelarskydd på det privata områdetär inte heller löst. I takt med att uppgifter somhittills skötts i offentligrättslig regi alltmer flyttasöver i friare former, ökar riskerna för attmedborgarnas insyn begränsas och möjlighet tillgranskning och kritik minskar drastiskt. Vi noteraratt utskottet ändå uttalat att frågan bör ägnasfortsatt uppmärksamhet.Vi är glada för att utskottet också tog intryck avvåra argument för en s.k. parallellinstruktion.Även om våra förslag inte godtogs fullt ut, kommerändå instruktionen att gälla i brottmål. Det ser visom ett förbättrat skydd för yttrandefriheten.Speciellt i dessa omvälvande tider närkommunistiska diktaturer störtas den ena efter denandra, finns det anledning att betänka behovet avskydd också för de opinionsyttringar som sker påteatrar och utställningar, vid demonstrationer, ellerför den delen vid sångfestivaler efter känt mönsterfrån våra grannar i . Även om vi i Sverigelänge har levt i en fredlig omgivning, i en fredligdemokrati, kan förhållandena ändras så att ettsådant grundlagskydd kan bli ovärderligt.Med dessa synpunkter vill jag understryka attreformarbetet inte alls är avslutat. De problem somhittills inte har kunnat lösas skall emellertid inte sessom hinder för ett fortsatt arbete, eller rent av tastill intäkt för att säga nej till de uppnåddaframgångarna för yttrandefriheten. Tvärtom.De skall de ses som en stimulans och en uppfordranatt finna fungerande lösningar också i framtiden.Det kommer säkert att uppstå nya problem sommåste lösas. Det är min förhoppning att kommandeförbättringar av yttrandefriheten skall kunnaarbetas fram i enighet mellan partierna -- liksomhittills. När det gäller att lägga fast regler för hurdemokratin skall utövas, är det faktiskt bäst att manär enig om hur ramar och gränser skall utformas.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall tillliggande förslag.Anf. 6 Tredje vice talman ():Fru talman! Det har varit mycket tillfredsställandeatt ha fått arbeta med de frågor somvi nu diskuterar. Det har gällt olika aspekter påtryckfriheten och yttrandefriheten, och det ärfrågor som vi från sida anser äroerhört viktiga. Reglerna och den faktiskautformningen av yttrandefriheten och tryckfrihetenär av avgörande betydelse för om vi över huvudtaget skall kunna tala om demokrati.Det har varit tillfredsställande att kunna medverkatill först den nya grundlagen och senare till enytterligare utvidgning av fri- och rättighetskapitlet igrundlagen. Det har varit tillfredsställande attkunna medverka till åtskilliga förbättringar avtryckfrihetsförordningen. Det är vidare med stortillfredsställelse jag nu ser att kan varaberedd att anta en ny grundlag om yttrandefriheteni andra media än de tryckta.Det innebär naturligtvis inte att vi kan sätta punktoch att allt skulle vara färdigt. Det finns någonmärklig föreställning om att en grundlag är tagenför tid och evighet. Jag vill erinra om att i varje fallunder de år jag har suttit i harförändringar i regeringsformen och även itryckfrihetsförordningen genomförts praktiskttaget varje mandatperiod. Jag ser inget märkligt idet. Det är bra att man tar fasta på erfarenhetersom har gjorts och är ständigt ute efter att hitta nyaoch bättre lösningar. De yttre omständigheternaförändras ständigt, och det bör man givetvis tahänsyn till om man vill ha grundlagar som skallkunna tillämpas. Annars förfaller grundlagarna tillatt bli till en lekstuga för allehanda domstolar. Detär jag som princip emot. Det skall kunna utläsas igrundlagarna vad syftet är med bestämmelserna.Det skall inte behövas en mängd tolkningar avbestämmelserna.Jag hade hoppats att vi skulle kunna komma vidarepå en punkt redan vid det här tillfället. Det gälleren sak som berördes av . YlvaAnnerstedt var också inne och tangerade frågan.Det gäller en utvidgning av meddelarskyddet ochefterforskningsskyddet på det ickeoffentligaområdet. Jag har också haft tillfälle att sitta med ien utredning som jag tycker har gjort ett gottarbete.Detta är ett svårt område. Utredningen har lagtfram ett förslag. Men förslaget har ännu inte lett tillnågon lagstiftning, vilket jag beklagar.Yttrandefriheten kan vara trängd inte bara inomden offentliga sektorn utan också inom andrasektorer i samhället. Men den stora betydelsen somstora företag och fackliga och andra organisationerhar , kan man säga att skyddet för denenskilde gentemot starka intressen är likanödvändigt på dessa områden som inom denoffentliga sektorn. Jag beklagar att det inte harblivit något av betänkandet frånmeddelarskyddsutredningen ännnu. Förslagetfälldes i remissomgången på grund av en oheligallians mellan SAF och fackföreningsrörelsen. Manvar på båda sida ointresserad av denna vidgning avskyddet av yttrandefriheten.Det förslag till yttrandefrihetsgrundlag som nuläggs fram är fotad på yttrandefrihetsutredningensmycket omfattande betänkande. Vi arbetade där itvå omgångar. Först skrev vi ett betänkande somgick ut på allmän remiss. Därefter tog vi till oss avde synpunkter som kom fram frånremissinstanserna. Därefter lade vi ett slutligtförslag. Inte heller om detta förslag har man kunnatnå en fullständigt långtgående enighet mellan depolitiska partierna, även om vi i utredningen harvarit ganska eniga. Det efterföljandeberedningsarbetet har lett fram till det förslag somriksdagen enhälligt antog i våras.Jag vill passa på att nämnayttrandefrihetsutredningens ordförande i sammanhanget. Han har utövat ettmycket energiskt och uppslagsrikt ordförandeskapi utredningen. Det är utan tvivel till stor del hansförtjänst att förslaget nu har lagts fram. Jag villockså nämna förreordförande , som har lagt ned ettmycket energiskt och kunnigt arbete på området.Det har varit ett stort nöje att få vara med iyttrandefrihetsutredningen.Det har på vissa punkter riktats kritik mot detförslag som ligger. Det kan man naturligtvis alltidgöra. Under beredningsarbetets gång har detfunnits olika uppfattningar på en del punkter. Detsåsom vilande antagna förslaget är även på depunkterna ett resultat av vad man kunde göra pådet tekniska stadium där vi befinner oss.När det gäller t.ex. etableringsfriheten är ettutredningsarbete på gång. Frågan är inte helt lättatt lösa. Jag tror att vi kan komma längre där. Detgäller även en del andra områden. Jag kan häråterknyta till vad jag sade tidigare: En grundlag kannaturligtvis alltid ändras när man kommer pånågonting som man tycker är bättre och som passarbättre för en ny yttre verklighet. Det är ingentingmärkligt med det, vilket flera talare harvarit inne på.Det har sagts kategoriskt att den grundlag vi nuantar strider mot FNs konventioner om demedborgerliga och politiska rättigheterna,om fri- och rättigheter ocht.o.m. Vi har naturligtvisstuderat detta och haft det i åtanke under helautredningsarbetets gång. Vi som har sysslat meddenna fråga får i all ödmjukhet erkänna att vitycker dessa påståenden är felaktiga. Vi har intekunnat finna belägg för att det skulle vara på detsättet. Det är att märka att den paragraf som mestkritiserats här, nämligen möjligheten att reglerareklamen, riktar sig mot lagstiftaren, vilket jagframhöll under den allmänpolitiska debatten. Detkan möjligen vara så att det som kommer ut som ettresultat av lagstiftarens möjligheter skulle kunnadras inför t.ex. . Personligen trorjag dock inte att vi kommer i den situationen. Detgäller inte grundlagsparagrafen som sådan. Dettaär en poäng som har glömts bort.Sedan sägs att den nya grundlagen skulle strida motregeringsformen. Man räknar upp en delparagrafer i regeringsformen. Det förvånar miglitet. Man kan ta till en så enkel metod som att läsainnantill i t.ex. den refererade 13 § iregeringsformen 2 kap. Där står i första stycket:''Yttrandefriheten och informationsfriheten fårbegränsas med hänsyn till rikets säkerhet,folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet,enskilds anseende, privatlivets helgd ellerförebyggandet och beivrandet av brott. Vidare fårfriheten att yttra sig i näringsverksamhetbegränsas.'' Det är alltså direkt inskrivet iregeringsformen. Om det inte hade varit så, skullemånga lagar vi har antagit i denna riksdag varagrundlagsstridiga.Det står också i reservationen att genom attförbjuda reklam åstadkommer man attyttranderätten blir illusorisk. Men grundlagenförbjuder här ingen reklam. Vad som kan kommaut av kommande reglering på reklamområdet är enhelt annan sak. Jag vill uttrycka mig försiktigt ochsäga att påståendet i reservationen är starktmissvisande.Jag kunde också tillägga att, som alla vet,beredningsarbetet av de flesta viktiga lagar i vårtland föregås av en granskning av lagrådet. Lagrådethade en hel del invändningar mot propositionensursprungliga förslag, men inte på den punkt som nukritiseras. Lagrådet är enligt regeringsformen ålagtatt se på hur föreslagen lagstiftning står iöverensstämmelse med internationellakonventioner och åtaganden som har gjort.Här fanns alltså inga anmärkningar från lagrådetssida. De som åberopar juridisk expertis börbetänka att lagrådet består av ledamöter avregeringsrätten och högsta domstolen, och ingenvill väl frånkänna dessa herrar och damer en vissexpertis.Jag vill yrka bifall till det föreliggande förslaget.Avslutningsvis vill jag säga att yttrandefriheten inteär trängd av lagstiftning i någon mer besvärandegrad i vårt land. Vi har den mest generösalagstiftning som finns i världen. Det gälleroffentlighetsprincipen, som är okänd i de flestaländer, där sekretess är regel och öppenhetundantag. Hos oss är öppenhet regel och sekretesssärskilt motiverad. Det gäller meddelarskyddet,som är nästan unikt för vårt land och oerhört svårtatt förklara för utlänningar och även för svenskar,men som har visat sig vara en mycket finindgrediens i vår tryckfrihets- ochyttrandefrihetslagstiftning. Det har alltså inte frånlagstiftarnas sida sänkts något slags legalt täckeöver yttrande- och tryckfrihet i vårt land. Vi ärockså historiskt sett pionjärer på detta område. Detrefererades till 1766 årstryckfrihetsförordning.Yttrandefriheten kan trängas på annat sätt. Denfortgående koncentrationen på massmediaområdetär allvarlig. Det blir färre ägare. Vi har en tendenstill att stora tidningar på regional nivå lägger undersig TV- och radiosändare och satsar hårt på detta.Vi kan få en massmedial koncentration, i varje fallregionvis, men även i riket som helhet, sombegränsar den reella möjligheten att få yttra sig, attkomma till tals. Detsamma gäller påtidningsområdet.Vi vet, alla vi som försöker publicera oss i tidningar,hur svårt det är att få in en artikel i någon av destörre tidningarna. Det mesta man skriver blirrefuserat oavsett kvalitet och den kompetens somskribenten har. Det är trångt, helt enkelt. Jagklankar nu inte på redaktörerna, även om man kangöra det . Men det grundläggande problemetär att det är trångt i massmedia.Ett annat hot är om tidningarnas möjligheter attfinansiera sin verksamhet att utkomma rycksundan. Här vill jag säga att presstödet, som haren ganska lång tradition i vårt land, har varit ettmycket verksamt medel för att främjayttrandefriheten, tryckfriheten, i vårt land. Det harvarit en positiv insats från statsmakternas sida att setill att inte tidningsdöden har härjat i samma taktsom i de flesta andra länder. Det tycker jag att vikan vara stolta över. Jag vill för min del -- och förmitt partis del, tror jag -- säga att vi ser med mycketstor förvåning på de propåer som har synts frånnågot enskilt statsråds sida i tidningarna om att manskulle sänka presstödet, i ett läge där tidningarnahar det oerhört besvärligt på grund av denminskande annonsmarknaden. Tidningarnasannonser har minskat jämfört medett . Att i det läget slå till med ytterligareförsämringar för pressen är sannerligen ingetinitiativ i yttrandefrihetens och tryckfrihetensintresse.Fru talman! Med detta vill jag än en gång yrka bifalltill det föreliggande förslaget.Anf. 7 ():Fru talman! När jag nu står i denna talarstol har jagingen kommersiell reklam på min kavajrygg. Inteheller är mitt anförande på något sätt sponsrat.Trots de här begränsningarna anser jag inte att minyttrandefrihet i kammaren på något allvarligt sätt ärbeskuren.Fru talman! De senaste veckornas offentliga debattkring yttrandefrihetsgrundlagen har något förvånatmig. Det verkar som om vissa nyliberala kraftermenar att all yttrandefrihet har en oavvisligkoppling till kommersiell reklam. skjuts fråganom reklam fram som om den vore den allenasaliggörande för en rimlig yttrandefrihet.Jag är inte motståndare till kommersiell reklam.Tvärtom. Men när frågan om reklam lyfts fram somom den vore livsavgörande för en reellyttrandefrihet har man vänt upp och ner påbegreppen, förväxlat huvudsak med bisak.Yttrandefriheten tillhör demokratinsgrundläggande värden. Kärnan i den brukarbetraktas som rätt att framföra åsikter i politik,religion och filosofi. Det är det som är huvudsakeni yttrandefriheten. Rätten till kommersiell reklamär förstås viktig men egentligen en bisak isammanhanget.Fru talman! En tidning kallade för''svarta veckan'' . Ett av skälen tilldenna benämning var just det vilandegrundlagsförslaget, som vi debatterar. I 1 kap.12 § heter det i andra stycket: ''Bestämmelserna idenna grundlag hindrar inte att det i lag meddelasföreskrifter om förbud i övrigt mot kommersiellreklam i radioprogram eller om villkor för sådanreklam. ''Den delen skulle alltså motivera benämningen''svarta veckan''. Att hela detta grundlagsförslag isina väsentliga punkter medför en förstärkning avyttrandefriheten är tydligen inte värt en positivkommentar.Den åberopade tidningen har, i likhet med mångaandra, presstöd. I villkoren för presstödet ingår attreklamen -- annonserna -- inte får överstiga en vissprocentsats av volymen. Är dessa regler månne enallvarlig inskränkning av yttrandefriheten? Är deockså i strid med artikel 10 iEuroparådskonventionen?Detta säger jag mer parentetiskt. Men jag vill gärnai det här sammanhanget notera att omsorgen omden faktiska innebörden i yttrandefriheten intealltid möter support av den grupp som ihärdigtpåstår att den kommersiella reklamen till varje prismåste fram i alla sammanhang.I kampen mot det som kallas för olagavåldsskildringar i videogram har denna opinon varitnog så försynt -- trots att den typen av överförandeav en våldskultur undergräver allt vad respekt förmänniskoliv och yttrandefrihet innebär.Fru talman! Skall kallas den ''svartaveckan'' så förtjänar den i så fall den benämningenutifrån det faktum att det finns krafter som villförsnäva yttrandefriheten och åsiktsfriheten till attbli en krämarfilosofisk fråga.I debatten har det hävdats att 12 § skulle vara i stridmed och därmed kunnafällas. Men konventionen bygger på, som trejdevice talman var inne på, mänskligafri- och rättigheter. I det här grundlagsförslagetkränks inte den regeln eftersom paragrafen riktarsig till lagstiftaren.Det är endast en senare tillkommen lagstiftningsom kan prövas mot konventionen.Men låt mig föregripa även en sådan diskussion.Artikel 10 i medger''formföreskrifter, villkor, inskränkningar ellerstraffpåföljder, som är angivna i lag och i ettdemokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyntill'' t. ex. förebyggande av oordning.Fru talman! En av grunderna för den kritiseradeparagrafen är just det faktum att man skall kunnabevara reklamfrihet i . Iannat fall skulle ju det kunna inträffa attradiokoncernen dels tilldelas licenspengar, delskonkurrerar på reklammarknaden. Ett sådantförfarande skulle kunna medföra otillbörligakonkurrensfördelar, och det är för att ''förebyggadenna oordning'' som paragrafen har en naturligförklaring.Fru talman! Vi kristdemokrater har inte varit med iförarbetena till denna nya grundlag. På någonpunkt skulle vi velat ha en annorlunda skrivning. Iett särskilt yttrande har jag pekat på detta. Allalagar har sina skönhetsfläckar, och de får välkorrigeras efter hand. Men förslaget tillyttrandefrihetsgrundlag är ett viktigt steg i rättriktning och en förstärkning av demokratin.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till utskottetsförslag att anta denna nya grundlag.Anf. 8 (m):Fru talman, ledamöter! Det är inte var dag somvårt land står inför uppgiften att tillägna sig en heltny grundlag genom beslut i denna kammare. Såskall det också vara, ty grundlagar har och skall haen tyngre status än och stå över vanliga lagar.Den nya yttrandefrihetsgrundlagen har också låtitvänta på sig, i närmare bestämt , och den ärdärmed redan förbisprungen både avden tekniska utvecklingen och så att säga av detandliga opinionsklimatet.Yttrandefrihetsgrundlagen bärs upp av ett otalkompromisser och ett ivrigt kohandlande. Dendemokratiska traditionen föreskriver nämligen attstörsta möjliga enighet skall råda när det gäller atttråckla ihop nya grundlagar för vårt land.Resultatet blir givetvis därefter: urvattnat ochstundom försett med luddigareservationsmöjligheter eller, låt mig kalla det,inskränkningar. Processen påminner litet om attspela med knuff: två steg framåt och etttillbaka.Annars är tanken bakom att skaffa enyttrandefrihetsgrundlag mycket god, även omyttrandefriheten i sig finns garanterad på ett sätt ibl.a. både regeringsformen ochtryckfrihetsförordningen.De sakliga invändningar som kan resas mot denvilande yttrandefrihetsgrundlagen har flera talareredan berört i dagens debatt. Jag delar desynpunkterna och tänker inte ytterligare upprepadem här, utom i ett, enligt min mening, mycketviktigt avseende: det möjliga, generellareklamförbudet för radio och TV.Den möjlighet som öppnas för att bl.a. införa ettreklamförbud i 1 kap. 12 § andra stycket är den frånyttrandefrihetsrättslig synpunkt allvarligastebristen med den nya grundlagen, samt att mark-och etersända radio- och TV-program i realitetenkan undantas från merparten av det skyddyttrandefrihetsgrundlagen är tänkt att ge.Här är det således omsorgen om ett reklamfritt ochorubbat som spökar. Men vem harsagt att organisation och strukturär given? Det är snarare högstsannolikt att den tekniska och ekonomiskautvecklingen kommer attframtvinga strukturförändringar inom SverigesRadio-koncernen.Möjligheten att med stöd avyttrandefrihetsgrundlagen genom vanlig lagförbjuda reklam i etermedier saknar sinmotsvarighet i tryckfrihetsförordningen för trycktamedier, helt enkelt därför att tidningar ochtidskrifter utan annonser skulle självdö. En frifinansiering är således en nödvändig förutsättningoch en garanti för yttrandefriheten.Det som därför, enligt min mening, gör dennainskränkningsmöjlighet i den vilandeyttrandefrihetsgrundlagen särskilt allvarlig är justatt den står i en grundlag som är tänkt att regleraett av det demokratiska rättssamhällets absolutviktigaste hörnstenar, nämligen just friheten att fåtänka och tala fritt.Anledningen till att det för stiftande av grundlagkrävs två likalydande beslut av med ettval däremellan är just att det skall finnas rådrumoch betänketid för att man skall kunna ta hänsyn tillnya eller tidigare föga uppmärksammadeomständigheter. Ett val, som i det här falletdessutom lett till en annan politisk sammansättningav , borde också kunna få ha betydelse förbedömningen av fundamentala fri- och rättigheter.Fru talman! Det hade givetvis känts betydligt bättreatt reservationslöst kunna rösta ja för en ny ochkvalitativt sett bra yttrandefrihetsgrundlag, menmed hänsyn till min för egen del obundna hållningvid tidigare omröstning i frågan avser jag att i dagavstå från att rösta i frågan för att därigenom gemitt passiva stöd för uppfattningen att arbetet medatt förbättra yttrandefrihetsgrundlagen påväsentliga punkter ingalunda är avslutat i och meddagens riksdagsbeslut.Anf. 9 ESCH (m):Fru talman! Innan jag går in på mitt skrivnamanuskript vill jag säga att jag under de senasteveckorna -- förgäves, måste jag säga -- försöktövertyga riksdagsledamöterna om vilket hotyttrandefrihetsgrundlagen kan komma att utgöramot friheten i etern. Man har då genomgåendesagt: Lugn, lugn! Det är ingen fara. Den härregeringen kommer aldrig att stoppa enradiostation med stöd av den lagen.I morse kunde vi i tidningen läsa rubriken: ''RadioZ stoppas ''. I artikeln heter det: ''Närhon'' -- dvs. det ansvariga statsrådet --''talade inför -- -- --avslöjade hon -- -- -- att Radio får iuppgift att beslagta de sändare som de lagbrytanderadiostationerna hyr. ''Det heter vidare i artikeln: ''De som sökerkoncession och inte har några anteckningar istraffregistret placeras först i kön. ''Detta, fru talman, står i en svensk tidning år 1991samma dag som vi antar en yttrandefrihetsgrundlagsom gäller friheten i etern. Sist något sådantförekom var, enligt vad jag kan erinra mig, iNicaragua. Då ingrep amerikanarna med våldsamkraft, därför att man försökte stopparadiostationen. I försökte man underupproret, men det stoppades också. I har vinågonting att se fram emot.Fru talman! Det förslag till yttrandefrihetsgrundlagsom ligger på bord utgör resultatet av 20års arbete.Resultatet är en kompromiss. Härom kan mycketsägas men jag avstår från det.Förslaget antogs första gången av en enigriksdag.Vid det tillfället var ledamöter intemedvetna om att yttrandefrihetsgrundlagen i sintillämpning strider mot omde mänskliga fri- och rättigheterna. Det förklarar,om än ej ursäktar, den då rådande enigheten.Europakonventionen om de mänskligarättigheterna är alltjämt för många ett okäntbegrepp, trots att det gått Sverigeförpliktade sig att respektera den.