prot · GE09126 · 1991-06-05 00:00:00 — Jag tror inte jag fått såmånga brev och samtal som jag har fått om delsskolministerns förslag om nedläggning av statensskolor för vuxna, dels om neddragningen avundervisningstiden på gymnasietsstudieförberedande linjer.Är det då inte riktigt att förlänga de yrkesinriktadelinjerna? Ja, yrkesutbildningar som behöver tre årskall naturligtivis ha det. Men vissayrkesutbildningar kan kräva längre utbildningstid --andra kortare.Ett exempel på att generellt inte ärändamålsenligt är förslaget om flygtekniskutbildning. Skolministerns förslag är intetillräckligt för att utbildningen skall följa de kravsom ställt sig bakom enligt internationellaöverenskommelser. Tydligare kan det knappastpåvisas att propositionen är dåligt genomtänkt.Att förlänga gymnasieutbildningarna till föralla, utan hänsyn till kraven för kommande studiereller yrkesverksamhet, är varken rimligt ellerändamålsenligt. Längd och innehåll skall anpassasefter de krav på förkunskaper som måste ställas pågymnasieskolan. Det skall självfallet finnas rikligatillfällen att komplettera för att nå behörighet förhögskolestudier.Det största problemet med skolministernsproposition är att den saknar analys av de krav sommåste ställas på gymnasieskolan. Vad kan och skallgymnasieskolan ge? Vilka krav på förkunskaperskall ställas för högskolestudier ochyrkesverksamhet inom olika områden?Propositionen kallas ute i landet för ''skogsrået'';den har en mycket vacker och förledande framsida.Innehållet där bakom saknas.Återigen har skolministern i sitt reformarbetebörjat i fel ände. Återigen saknar vi det som bordevarit förutsättning för reformen: Mål, innehåll ochläroplan. Först skall målen och kraven påinnehållet läggas fast, därefter bör organisation ochtimplaner formas.När jag är ute på gymnasieskolorna får jag ständigtsamma frågor från lärarna: Vad skall ämnenainnehålla? Vad skall mitt ämne innehålla? Skall detvara som ? Skall det vara mer eller mindre? Ärdet antalet timmar som skall styra innehållet?Borde det inte vara innehållet som styr antalettimmar?Herr talman! Den moderata kritiken avpropositionen kan sammanfattas sålunda:För det första saknar den analys av vilka kunskapergymnasieskolan skall ge. Mål, innehåll ochläroplaner finns ej. Vilka förkunskaper skall finnasför att få börja gymnasieskolans olika linjer?För det andra innebär den en nedrustning av destudieförberedande linjerna -- programmen.För det tredje innebär den en förlängd grundskolai och med att den är för sammanhållen. Varje del avgymnasieskolan skall i stället ha en klar profil, entydlig inriktning mot kommande yrke eller studier.Vidare är en treårig gymnasieutbildning för allainte realistisk. Utbildningens mål skall avgöralängd och innehåll. Varje linje skall till längd ochinnehåll anpassas efter kommande studier elleryrke. Alla ungdomar -- även de skoltrötta -- skallkunna välja ett bra alternativ i gymnasieskolan.Utvärderingen av det pågående försöket medtreårig yrkesutbildning är ej klar. Det står dockklart att resultatet av försöksverksamheten inte ärodelat positivt, vilket jag också inledningsvisanförde. Det enda rimliga är att utvärderingen görsinnan beslut tas om en ny gymnasieskola.Vidare kommer kvaliteten på såvälstudieförberedande som yrkesinriktade linjer attsänkas genom att reformen är underfinansierad.Vad de yrkesinriktade utbildningarna kommer attkosta är mycket oklart. Inte heller harkostnaderna för försöksverksamheten kunnat klartredovisas.Reformen innebär dessutom enkostnadsövervältring på kommunerna.Herr talman! har skolministern fått bakläxaockså av utbildningsutskottet. Ett enigt utskott harsagt att Statens skolor för vuxna i ochHärnösand bör bibehållas. Det är mycket bra. Defyller en viktig funktion för människor som harspeciella svårigheter att följa vanligvuxenutbildning.I övrigt är de förändringar av skolministernsförslag, som en majoritet bestående avsocialdemokraterna, och vänsterpartietgjort, inte tillräckliga. Det är i och för sig bra lagt på timmar på de studieförberedandelinjerna. Det är bra att geografi åter blir ettsjälvständigt ämne och att religionskunskapen fåren stark ställning. Men det är fortfarande enalldeles för låg ambitionsnivå för att forma Sverigesframtid. Man utgår från drygt 32 veckorsundervisningstid, och det är för litet. Fortfarandeminskar timmarna i centrala ämnen, särskilt språk.Låt oss som exempel ta Samhällsvetenskapligtprogram -- Samhällsvetenskaplig gren: Språkminskar dramatiskt med , förutsattatt eleverna valt språk föresocialkunskap.Ett annat exempel, Naturvetenskapligt program --Teknisk gren: Matematik minskar ,tekniska ämnen minskar med 46 procent.Framför allt uteblir den satsning på språken som är så viktig för svensk ungdom och för helaSverige. De ungdomar som skall gå i den nyagymnasieskolan är de människor som verkligen påallvar skall konkurrera ute i omstudieplatser, arbeten och framtidsmöjligheter. FörSverige i världen är språkutbildade människor ettabsolut måste.Även i övrigt kvarstår vår kritik av förslaget.Reformen är fortfarande underfinansierad, vilketgör att risken för kvalitetsförsämringar vidgenomförandet är påtaglig. Risken är stor attkommunerna t.ex. inte får anställa lektorer iönskad omfattning. Lektorerna är mycket viktigaför kvaliteten i gymnasieskolan.Valmöjligheterna för eleverna riskerar också attbegränsas, eftersom de snäva ekonomiska ramarnakan begränsa möjligheterna att bildatillvalsgrupper.Förslaget leder fortfarande till en ''förlängdgrundskola'' genom sin stora gemensamma kärna.Det som borde varit underlag för reformen saknasfortfarande, nämligen målen för gymnasieskolan,innehållet i undervisningen och kraven påförkunskaper för högskolestudier elleryrkesverksamhet.Det är naturligtvis inte heller möjligt att på någraveckor göra om ett förslag som har så stora brister.Det blir ett hafsverk. Gymnasieskolan är för viktigför detta. Det enda riktiga är att nu avslåpropositionen och kräva ett nytt förslag.Utvärderingen av försöksverksamheten måste dåfinnas med i underlaget för ett nytt förslag.Ett nytt förslag skall innehålla:-- Tydliga utbildningsvägar där målet avgör längdoch innehåll.-- Den studieförberedande utbildningen skall hainnehåll, kvalitet och omfattning som ger denödvändiga förkunskaperna för fortsatt högreutbildning.-- Den yrkesinriktade utbildningen skall ha längdoch innehåll som anpassas till och anknyts tillyrkeskrav och arbetsliv.-- Största möjliga valfrihet för eleverna att väljasåväl ämnen som skola. Eleverna skall själva kunnavälja kurser utöver en liten kärna av obligatoriskaämnen. Vissa ämnen bör vara givna för enprofilering av studierna.-- Språkens ställning skall stärkas.-- Specialgymnasier skall finnas såväl i teoretiskaämnen som i idrott.-- Den yrkesinriktade utbildningen skall ha en godanknytning till arbetslivet och så nära som möjligtanknyta till resp. yrkesområdes speciella karaktär.Ambitionen skall vara att så mycket som möjligt avden yrkesspecifika utbildningen skall ske påarbetsplatser. En modern lärlingsutbildning skallkunna inordnas i gymnasieskolan, men också denskolförlagda utbildningen skall ha god anknytningtill yrkets praktiska verksamhet.En stor brist i det förslag som skolministern lade äratt är ogrenat och med storsannolikhet kommer att domineras av allmännaämnen. Den arbetsplatsförlagda utbildningen harockså minskats i jämförelse medförsöksverksamheten.För en skoltrött elev i åk 9 kan det kännas myckettungt att söka in på en treårig utbildning. Omutbildningen är formad som en förlängd grundskolakan det kännas ännu tyngre. Risken är mycket storatt eleven helt avstår från att studera vidare.Eleverna både behöver och vill ha en yrkesspecifikinriktning redan från början.Herr talman! Jag har i mitt anförande i stort setttalat endast om gymnasieskolan. senare att tala om vuxenutbildningen.Jag vill yrka bifall till reservation 1, som ärgemensam för moderata samlingspartiet ochfolkpartiet liberalerna, och avslag på regeringensförslag om en förändrad gymnasieskola. Ibetänkande 16 finns ytterligare reservationer medmoderata namn, reservationer som vi moderatersjälvfallet står bakom men som jag med hänsyn tillkammarens arbetsbelastning inte yrkar bifall till.Anf. 29 ():Värderade talman! Den allmänna debatten omregeringens förslag om en ny gymnasieskola harstundtals varit ganska hätsk. Somliga debattörerhar uttryckt sig som om de trodde att regeringen --personifierad i skolminister -- villförsämra gymnasieskolan.Jag anser att den utgångspunkten är felaktig.Propositionen ''Växa med kunskaper'' harnaturligtvis förelagts därför attsocialdemokraterna anser att skall ha ensådan gymnasieskola som propositionen föreslår.Det skulle bli en gymnasieskola att vara stolt överför varje utbildningsintresserad svensksocialdemokrat.Mottagandet av propositionen torde ha varit enchock för skolministern -- åtminstone om han bryrsig om vad människor utanför hans rådgivarkretstycker. Dessa rådgivare hade säkert ingivit GöranPersson den förhoppningen att han skulle få berömför gymnasieförslaget -- och så möts han av enoförstående, ja, närmast hotfull attityd från nästanalla, som arbetar med utbildning.De som skall arbeta med reformeringen avgymnasieskolan är oerhört kritiska. Ungdomar,som tagit del av förslaget, tycker inte att detinnehåller sådana förbättringar som de längtarefter. Jag har rådfrågat en mängd gymnasister,högskolestuderande och värnpliktiga införfolkpartiet liberalernas agerande i ärendet, och jaghar faktiskt inte mötts av någon entusiasm införregeringens förslag.Utbildningsutskottet har tagit emot brev, uppropoch uppvaktningar i mängd. har vi suttitoch lyssnat till representanter för alla möjligagrupper, som alla har tyckt att propositionen intetar hänsyn till deras önskemål. Knappast något avgymnasieskolans ämnen har saknats i den långa radav uppvaktningar som t.ex. försvaratreligionskunskapsämnets, språkens, musikens,geografins, filosofins, idrottsämnets,historieämnets och en mängd yrkesämnens plats påschemat.Det är klart att man inte kan tillgodose allagruppers önskemål, men när kritiken är så oerhörtkompakt, som den varit när det gäller regeringensförslag till ny gymansieskola, borde man dra denslutsatsen, att det krävs en mer omfattanderevidering av förslaget än man hinner på någraveckor i utskottet.Skolministern säger att man började utredagymnasieskolan . Det är förstås korrekt. 16 årsarbete ligger bakom propositionen, säger han. Detmärkliga är, att de som trott att de följtutredningsarbetet om gymnasieskolan inte kännerigen sig. har lyckatskomma med ett förslag, som knappast alls ärförankrat -- som man brukar säga -- hos dem somföljt debatten och hos dem som skall genomförareformen i verklighetens gymnasieskola.Faktum är att regeringens förslag har uppfattatssom ett exempel på en ganska hänsynslösnonchalans mot alla dem som i våra gymnasieskolorskall se till att svensk utbildning har hög klass. Omskolan skall fungera måste den skötas så, att allasom arbetar där -- elever och all personal -- kankänna trivsel och arbetsro och möta respekt för sininsats. Tyvärr har skolministerns agerande i det härärendet inte lyckats i det stycket.Jag tycker att det naturliga hade varit attskolministern efter ett sådant mottagande dragittillbaka propositionen . Det är enomöjlig uppgift att iutbildningsutskottet göra sådana förändringar avregeringens gymnasieproposition om attsakkunniga synpunkter från olika håll hinnertillföras beslutsunderlaget. liberalernaanser därför att propositionen bör avslås och attregeringen får i uppdrag att återkomma med ettförslag, som tar hänsyn till de sakkunnigareaktionerna på proposition 1990/91:85.Kritiken mot regeringens förslag gäller t.ex.nedskärningen av antalet lektioner för destudieförberedande programmen. Det är inte lättatt finna en kvalitetsförbättring i förhållande tilldagens gymnasieskola. Skolministern anser sig habevis för att så mycket tid går bort till annat änundervisning att det i realiteten inte blir mer än 30effektiva veckor per läsår. Sedan låter han det blinorm för den nya gymnasieskolans innehåll avlektioner. En sådan iakttagelse borde i ställetresultera i att man försöker förstärka kvaliteten.Det är svårt att hitta den utlovadekvalitetsförbättringen i propositionensstudieförberedande program.Värderande talman! En viktig del igymnasiereformen är att de yrkesförberedandeprogrammen blir 3-åriga. Egentligen är det envälkommen reform. liberalerna liksomnäringslivet har efterlyst en förbättradgymnasial yrkesutbildning. Ändå är vi oerhörtkritiska över den här delen i propositionen.Varför måste man göra alla utbildningar justtreåriga? Det här är ett exempel på en sorts tröghet,som jag vågar påstå är ganska typisk försocialdemokratisk politik. Flexibilitet och valfrihetför individen har för lite utrymme i ett samhällesom styrs av socialister. Regeringen hävdar att detär en viktig likvärdighetsfråga att alla ungdomarerbjuds en treårig gymnasieutbildning, oavsettvilken inriktning de väljer. Det är lika fel som attservera alla människor lika stora matportioner,oavsett hur stora deras kroppar är eller hur mycketenergi de behöver för att orka med sitt arbete.Det är självklart för alla -- säkert också förstatsrådet -- att olika yrken kräverolika lång utbildning. Det borde också varasjälvklart att en utbildning skall vara så lång sombehövs -- varken mer eller mindre. Ändågenomdriver man en treårig studiegång helt utanflexibilitet.Fixeringen vid att alla skall gå just igymnasieskolan får en direkt komisk effekt t.ex.när det gäller utbildning till flygtekniker. För att bliinternationellt accepterad flygtekniker måste manha en yrkesutbildning som är lång. En sådanutbildning finns i . Nog borde den i sinhelhet kunna ingå i gymnasieskolan! Nej, sägersocialdemokraterna. Behövs det , fårvi hänvisa flygteknikerna till komvux det sistahalvåret. Man tror knappt detär sant.Folkpartiet liberalerna vill ha en gymnasieskola,som är uppbyggd så att man med hedern i behållkan sluta än sex terminer. Jag vetatt skolministern anser att just detta är möjligt medhans gymansieskola, men såvitt jag har förståttskrivningarna i propositionen innebär varje avhoppföre utgången av den treåriga studiegången att manbryter planen för programmet. Kommer en sådanelev tillbaka till gymansieskolan, gör han/hon detför att studierna inte kunde fullföljas förra gången.Folkpartiet liberalerna anser att gymnasieskolanbör organiseras med en sorts modulsystem, så kan studera den i etapper efter eget val. Denyrkesspecifika undervisningen bör vara såorganiserad, att mer teoretiska ochstudieförberedande delar av undervisningen kankomplettera studierna -- antingen i ensammanhållen gymnasietid eller i senare fas av detlivslånga lärandet. En ny gymnasiereform bordeinnehålla en sådan flexibilitet.Sverige blir mer och mer beroende avinternationella kontakter. I en alltmer gränslösvärld blir språkkunskaper oumbärliga. Vi saknar eninternationell profil på regeringens gymnasieskola.Värderade talman! Regeringens proposition ställerstora krav på kommunernas möjlighet att tillskjutaegna medel till gymnasieskolan. Visserligen sägerskolministern att han ser tillräckliga resurser föralla följder av hans förslag, men för kommunernasfolk blir det säkert svårare att hitta tillräckligtmycket pengar. Visst går det att rationalisera iskolans värld. Regeringens krav på attkommunerna skall spara sammanlagt 600 milj.kr.är dock mycket hårt. Det är avstatsbidragsdelen för gymnasieskolan. När man villgenomföra en reform, som gör att antaletgymnasieelever kommer att öka med ca 40 000varje år, borde man tillföra pengar i stället för attkräva att kommunerna skall rationalisera framresurser för reformen. liberalerna anseratt så stora besparingskrav ställs på kommunernaatt det torde vara närmast omöjligt att behålla enönskad kvalitet på gymnasieskolan. Den valfrihetför eleverna, som propositionen vill nå kommerknappast att bli möjlig. Kommunerna får inte rådatt erbjuda den variation som är önskvärd.Värderade talman! Regeringen har fått kritik frånpersoner utanför för att motionstiden förpropositionen var för kort. Då har skolministernsvarat att den här propositionen naturligtvis skallbehandlas som alla andra propositioner. Jag delarden uppfattningen. Felet var att propositionen intefanns i tillräcklig upplaga . Jagvar på flera gymnasieskolor, där man påstod beställt propositionen men fått besked om attden var slut. De som fastställde upplagans storlekmissbedömde intresset för publikationen.Jag anser fortfarande att regeringen borde ha dragittillbaka propositionen, när man fick klart för sig attmotståndet mot den var så stort. Trots denuppfattningen måste jag ge utbildningsutskottetssocialdemokrater -- och främst vår ordförande -- litet uppmuntran för att de lade nerstort arbete på att försöka rätta till det som deraskamrater i regeringen orsakat med propositionen.Utbildningsutskottets betänkande omgymnasieskolan är ett stort misslyckande för densocialdemokratiska regeringen, men det är en storframgång för främst utbildningsutskottetsordförande, socialdemokraten uthålliga förhandlingsförmåga och hanscivilkurage gentemot sin egen regering har gjort detmöjligt att nå fram till ett beslut.När jag nu har namn aktuellt imitt anförande, vill jag också passa på att tackahonom med anledning av att han lämnar riksdagenefter . lederutbildningsutskottet med en blandning av butterhetoch humoristisk generositet. Han visar stor respektför varje ärende och han vågar säga sin mening,vem det än drabbar. Jag önskar dagar även i fortsättningen med mer tid föralla kulturella, vetenskapliga ochhembygdsvårdande intressen, som han nu säkertkommer att ägna sig åt.En oerhört viktig orsak till att det har varit möjigtatt få det här ärendet klart är förstås också att vi harett utmärkt fungerande kansli, som inte har sparatnågon möda för att få alla skrivningar klara.Värderade talman! och harfått igenom en del förslag, som finns med även ifolkpartiet liberalernas önskemål, inför en nygymnasieskola. För socialdemokraterna är alltsåcentern och räddningen, även omprestigeförlusten för regeringen måste vara stor,när så stora förändringar i förhållande tillpropositionens förslag har tvingats fram.Uppgörelsen garanterar inte att den nuvarandekvaliteten i gymnasiskolan bibehålls. När det t.ex.gäller ämnena engelska, matematik ochsamhällskunskap på de studieförberedandelinjerna, tycks gymnasiekoalitionen innebära enneddragning jämfört med dagsläget.Folkpartiet liberalerna anser att det var en omöjligtuppgift att, på den korta tiden förriksdagsbehandlingen, väga alla argumenten förändringar. Visst har gymnasiekoalitionen medsocialdemokrater, centerpartister ochvänsterpartister frått fram ett beslutsunderlag, menalltför mycket är oklart.Har majoriteten valt ut rätt argument från alla demsom försökt påverka behandlingen denna korta tid?Vilka effekter får ändringarna i förhållande tillpropositionen? Har man verkligen hunnitkontrollera det? Hur blir det med finansieringen?Är kommunerna beredda att ta det stora ansvarsom nu lägger på dem? Räddarkoalitionsförslaget gymnasieskolans kvalitet, ellerär det bara regeringen som räddas? Kvarståruniversitetens enorma kritik även med det nyaförslaget? Är de som skall genomföra förslaget iverkligheten med på noterna nu? Kommer Sverigesgymnasielärare nu att få den arbetsglädje somregeringens attityd till skolans verklighet nästan harspolierat helt? Just detta är en oerhört viktig del iskolans kvalitet. Regeringen får inte behandla demsom skall utföra jobbet som om regeringen inte allsbryr sig om vad de tycker.Trots och inhopp igymnasiekoalitionen anser jag att regeringen bordeha dragit tillbaka propositionen. Folkpartietliberalerna anser också fortfarande att riksdagenbör avslå propositionen och ge utrymme för denmer noggranna översyn av förslaget som vi anservara nödvändig. Jag yrkar, herr talman, bifall tillreservation nr 1.Huvudintrycket när det gäller utbildningsutskottetsbetänkande blir att det är ett hastverk. Jag tänkerinte gå in på någon sifferexercis när det gällerantalet timmar för de olika programmen och deolika ämnena. Det är klart att ochvänsterpartiets insatser gjort nytta. Kan man fåfram 330 milj.kr. ytterligare, måste det naturligtvisfå någon betydelse.Det är bra att religionskunskapsämnet fått enstarkare ställning än vad regeringen hadeföreslagit. Med en sådan oerhörd uppslutning frånmånga av oss här i , och efter denmanifestation som alla brev och uppvaktningar tillutskottet utgör, är säkert beslutet omreligionskunskapsämnet välkommet av enmajoritet av folk.Det är också bra att geografi har återinförts somsjälvständigt ämne.Trots och förbättringar avpropositionens förslag, kvarstår intrycket av attbeslutsunderlaget är ett hastverk. Hade vi väntatett år ytterligare, hade också en del arbetes som nubedrivs på annat håll blivit färdigt. Då hade vikunnat ta hänsyn till hur betygssystemet skall se ut.Vi hade haft en fylligare utvärdering av försöketmed treåriga yrkesutbildningar och vi hade hunnitfå in remissynpunkter på alla nya inslag i reformen.Nu hör jag skolministern säga att man alltid kan fåbättre underlag om man väntar, att det alltid finnssådana som vill vänta. I det här ärendet tycker jagfaktistk att det är lätt att motivera att man bör väntapå bättre underlag. Hela mottagandet avpropositionen talar också för det.Den svenska gymnasieskolan är så viktig, denförtjänar en bättre behandling.Riksdagsmajoriteten -- socialdemokraterna,och -- tar på sig ett stortansvar genom det här beslutet. Åtskilligaförändrande insatser kommer att krävas för attgymnasieskolan skall få den kvalitet som vi önskar.Värderade talman! Statens skolor för vuxna iHärnösand och var allvarligt hotade avregeringens proposition. har ett enigt utskotträttat till det. En utredning skall belysa hurdistansutbildning skall utvecklas i det offentligaskolväsendet. Utskottet föreslår också att, om detbehövs en fristående organisation fördistansundervisning skall den lokaliseras tillHärnösand. liberalerna har ireservation nr 16 i stället föreslagit att riksdageninte skall binda sig för någon viss ort innanutredningen är klart. Det innebär inte att vi är emotHärnösand i detta sammanhang. Tvärtom talarmycket för att just är lämpligast. Vitycker dock att det är en felaktig princip attriksdagen binder sig för följder av en utredningesom ännu inte är klar.Anf. 30 ():Herr talman! Med posten fick jag en litenreklambroschyr från en organisation som jag trorheter Den Nya Välfärden eller något liknande. Denger ut ''Medborgarnas Offentliga Utredningar''.Man ville att jag skulle köpa en bok om den nyagrundlagen. Författare var bl.a. en moderatriksdagsman, , och en likaledesmoderat chefredaktör, förordet till denna grundlagsbok säger man att ''Imycket ter sig degraderad till ettämbetsverk för expediering av regeringens förslagoch propositioner enligt i förväg utarbetadetidsplaner''.Jag förstår att det kan vara den moderatauppfattningen. Om man väljer att ställa sig vidsidan om och inte försöka att konstruktivt påverkaregeringes propositioner, kanske denbeskrivningen är riktig. Men för oss andra ter sigdet sättet att uttrycka sig, att betrakta riksdagensom något som expedierar regeringenspropositioner, litet främmande. Så är det förvissointe. Det tycker jag att redan den föregåendedebatten, om högskolan, gav ett ganska bra bevisför.Får jag inledningsvis också göra några småreflektioner kring . Jag tycke mig höra ett ekofrån 40-talet, när vi lade i folkskolan ochgjorde den sjuårig i stället för sexårig. Då sademan: Skall det vara nödvändigt att de skall gå sålänge i skolan? De är ju så skoltrötta. Det är välbättre att de får komma ut och arbeta.Så något om en annan reflexion som jag har gjortmed anledning av . Det gäller hennes återgivande av de s.k.utvärderingarna. Jag tycker att det hela formadestill ett fruktansvärt angrepp mot gymnasieskolanslärare. Det talas om slapphet och brist på disciplin.Vidare skulle man inte lära sig någonting. Intemenar väl att det ärbarnens fel att det är slappt och disciplinlöst igymnasieskolan?Herr talman!