prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — Därför vill vi faktiskt att vi skall seöver de system som vi har och förbättra dem, riktain hjälpen till den som verkligen behöver den.Vi behöver inte svartmåla, , förverkligheten talar sitt tydliga språk. Men jag ärnöjd med att inser att vi ändåbehöver omfattande förändringar. Han försvararockså mycket riktigt de förändringar ikompensationsnivån som vi tillsammans haråstadkommit. Det var ett bra beslut.Jag återgav tidigare vad som står i frånden . Där står att en epidemi av friskhetdrar över . Plötsligt har svenska folket blivit20 % friskare. En utbredd epidemi av hälsa ocharbetsvilja har drabbat landet. Men det här är ingenövergående historia. Jag besökte i måndagsförsäkringskassan i där det generelltsjukskrivningsantalet har minskat . Detfanns kassor där det ligger på , mengenomsnittet var . Alltså visar det att vi harhaft ett sjukt system när människor nu plötsligt blirfriskare. Vi tycker att vi har anledning att varanöjda med beslutet, men vi måste gå vidare ochåstadkomma en arbetsgivarperiod, som gör att detblir en effektivare hantering men framför allt attarbetsgivarna får ett ökat incitament att förbättraarbetsmiljön. Jag hoppas att vi kan vara överens påden punkten också.Anf. 45 ():Fru talman! slår sig litet grand till romed att vi har ett så bra system, ingen kan slå ossoch därför kan vi också slå oss till ro och tycka attdet mesta fungerar bra. Men det krävs vissa småjusteringar i kanten där han erkänner att det trotsallt finns bekymmer.Centerpartiet har i ett antal motioner under desenaste åren använt begreppet att det måste löna sigatt arbeta. Vi står fast vid att det måste vara merlönsamt att vara i arbete än att inte vara där,som man måste få ett skydd när man intehar möjlighet på grund av sjukdom eller av andraskäl att befinna sig i arbete. Men det måste finnasen i systemet som gör att man strävar efteratt på grund av inkomst komma tillbaka tillarbetslivet. Jag vill påstå att man i det nuvarandesocialförsäkringssystemet inte har haft det mottot.Det har i många fall varit mer lönsamt för denenskilde att inte vara ute i arbetslivet. Detförhållandet är nu på väg att förändras. Jag tror attdet är ett mycket bra sätt att komma till rätta meden del av det överutnyttjande avsocialförsäkringssystemet som det har funnitsmöjligheter till. Det har inte i första hand berott påden enskilde individen utan på de möjligheter somsystemet inbjudit till.När det gäller frågan om det avgiftsfria året förförtidspensionärer förelåg en viss brist i logiken.Först sade att den ekonomiskasituationen inom pensionärskollektivet ärjämförbar: att man befinner sig i samma situationbåde som pensionär och förtidspensionär och attdet den här gången handlar om rättviseregler, vilkamedför att förtidspensionärerna inte skall få sittfriår i sjukvården längre. Sedan tillägger BörjeNilsson att förtidspensionärerna skall få det bättresedan, när man har bestämt sig imerkostnadskommittén. Det finns alltså någonting idetta som gör att även kännertveksamhet inför att man tar bort friåret isjukvården för de här grupperna. Jag trormöjligtvis att den tveksamheten fanns även i fjolnär man plockade bort friåret för pensionärerna.Nu har man här i alla fall givit löften för framtiden.Det är socialdemokraternas sätt att driva politik:Först gör man det rejält sämre, sedan går man utoch berättar att nu skall ni få det bättre. På detsättet vill man bevisa att socialdemokraterna är detparti som står som de goda givarnas företrädare.Anf. 46 ():Herr talman! Vi har av flera talare fått veta attsystemen kostar 250 miljarder.Jag kan nog instämma med i att vi harett bra välfärdssystem. Vi är ingalunda världsbäst,men det är någorlunda bra. Det är denutgångspunkt som jag gärna vill ha. Vi skall vararädda om systemen och se till att de fungerar, att vihar pengar så att vi kan hålla dem i gång och att deskall vara rättvisa för alla människor.Låt mig då ta upp den fråga som jag ställde tillBörje i mitt inledningsanförande: Hur blirdet med arbetsskadeförsäkringen? Vi har enbrist på 14 miljarder. Tänkarna på det här områdettalar om en brist på 75 miljarder . Jag tyckeratt vi skall ställa de astronomiska summorna mot de250 miljarder som hela verksamheten kostar. Vikan alltså inte fortsätta på det här sättet.Dessutom undrar jag: Vad händer närarbetsskadeförsäkringen är negativ förrehabiliteringen? Vi kommer säkert tillbaka till denfrågan i nästa debatt när vi skall diskuterarehabiliteringsfrågorna. Hur skall vi göra när detinte kommer någon reformering avarbetsskadeförsäkringen? När får vi den, eller skallden över huvud taget inte genomföras? Jag tror attdet är de allra viktigaste frågorna i dagens debatt.Jag kan med glädje notera att det är flera som haranammat uppfattning att det skall lönasig att arbeta. Jag kan väl bjuda på detsocialdemokratiska uttrycket att det är arbetslinjensom skall gälla. Vi delar den uppfattningen. Men dåär det också viktigt att vi har ettsocialförsäkringssystem som stimulerararbetslinjen.Jag vill också ta upp en annan fråga som är mycketväsentlig. Det gäller ohälsotalen, framför alltproblemen med kvinnornas höga ohälsotal. Vi vetatt det finns speciella problem i arbetslivet förkvinnor. Det är miljöproblem, det ärarbetsorganisationen som inte fungerar, det är dentotala arbetstiden för kvinnor: förvärvsarbete plushemarbete. Har ni socialdemokrater slagit er till romed att det är så här bekymmersamt? Tycker ni inteatt det brådskar att ta itu med detta och verkligenundersöka vad man skall göra för att klara ut denhär allvarliga frågan?Jag vill också kommentera en annan fråga somBörje tog upp, nämligentandvårdsförsäkringen. Visst måste väl försökengälla lika för alla tandläkare, såväl dem ifolktandvården som de privata? Låt oss pröva ettantal modeller så att vi kommer fram till den allrabästa och kan utvärdera den sedan.När det gäller FAS 90 och sjukförsäkringsregistretvill jag säga att vi självklart skall ha en rationellhantering, men inte ett stort övergripande system.Anf. 47 MARGÓ ():Herr talman! Först vill jag tacka förde vänliga orden om mina insatser somriksdagsledamot. Men än är inte min tid riktigt ute,så det finns möjlighet för oss att diskutera vad viskulle kunna göra i stället för att införaarbetsgivarperioden. Jag tog upp frågan i mininledning för att höra om det finns något intresseför det hos socialdemokraterna och om man hardragit tillbaka förslaget om arbetsgivarperioden.Jag fick inget svar på det. Jag menar att vi intesaknar argument för att dra tillbaka förslaget omarbetsgivarperiod. I värsta fall, , kanvi stödja oss på och på här i kammaren : det är en epidemiav utbredd hälsa som drar fram över landet, ochsjukskrivningarna har minskat . Det ärfaktiskt tillräckliga argument för att visa att det intebehövs någon arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen.Anf. 48 ():Herr talman! Visst har vi i stort ett bra system. Vihar ett system som försöker skipa rättvisa. Men attdet skulle bli bättre om man kom in i EG-förhållanden tror jag inte. Vi vet att det iVästtyskland bara är av befolkningen som harpension. Vi har folkpensionen, som tillfaller alla.Det är väl där skillnaden ligger. Frågan kommer juupp i nästa debatt, men den hör ändå hit.Det är inte säkert att den utbredda hälsan är enepidemi som fortsätter. Epidemier brukar ju gåöver.Många går till arbetet därför att de inte tycker attde har råd med den sänkta sjukpenningen. Fråganär om de tär på sitt hälsokapital. Frågan är om intede som arbetar på barnstugor går dit trots att deegentligen inte borde, och barnen smittas ned. Desom arbetar i livsmedelsbutiker går till sitt arbeteäven om de är sjuka. De tycker inte att de har rådatt vara hemma. De kanske hankar sig fram trotsatt de borde gått till läkare och legat till sängs. Vifår se om epidemin kommer att tunna ut eller omarbetsskadorna ökar ytterligare; det kan också blien följd av att människor arbetar när de inte ärfriska. Epidemier skall man vara försiktig med;kanske vaccinera sig emot. Det kanske var en bravaccinering att man hade full sjukpenning, eller ivarje fall , när man var sjuk.Anf. 49 ():Herr talman! Det är tydligen så att GullanLindblad, och surt på min beskrivning avtrygghetssystemet. Det var kanske för att den interiktigt tjänar deras syften. Jag förstår att de är uteefter något helt annat.Jag vågar påstå att vi i hävdar oss mycketväl och att vi har ett bra trygghetssystem, som ärheltäckande i strängt taget alla situationer. Detbygger på rättvisa; där finns en solidariskfinansiering. Jag tycker att vi hävdar oss mycket välinternationellt sett. Om vi plockar ut enskilda delari trygghetssystemet kan vi kanske finna något landsom ligger före i något avseende, men vi har ändåett heltäckande system.Det finns, som jag sade tidigare, naturligtvisproblem -- kantigheter, köer -- inom vården ochinom försäkringssystemet. Men vi skall ocksåkomma ihåg att det är ett mycket stortförändringsarbete som sker. Många är engageradei detta, och det är naturligtvis oerhört viktigt.Sjukvården ingår inte precis i det här avsnittet mentangerar ju ändå den här frågan. Jag läste enintressant artikel i av , som har vissakunskaper när det gäller sjukvård, internationelltoch i . Jag citerar:''Frågan är vidare om ett privat försäkringssystemsparar pengar. har ett sådant. Svensksjukvård är dyr men tämligen rättvis -- USAs ärsvindyr och orättvis.En rimlig slutsats blir att man nog får försökareformera sjukvården utan systemskifte. ''Arbetsskadorna har och berört i två inlägg. taladeom regeringens oförmåga att reformeraarbetsskadeförsäkringen. Frågan är vad som liggerbakom era angrepp. Vad är det som är fel iarbetsskadeförsäkringen? Om man skall komma åtkostnaderna måste man angripa grundorsaken, ochdet är arbetsmiljön ute i företagen. Jag tycker attni skall intressera er för det i första hand. Vi inomsocialdemokratin tycker att det är oerhört viktigtatt det finns en arbetsskadeförsäkring som täckerskador och sjukdomar i arbetslivet -- och att denockså skall betalas av produktionen. Det är enviktig reform, och den slår vi naturligtvis vakt om.Anf. 50 ():Herr talman! När det gäller de socialatrygghetssystemen råder jag attdenna gång gå till LO-facket, vars pipa ni annarsalltid dansar efter. Metall har ju gjort en utredningsom visar att det bara är på ett område som vi harsystemet litet längre utbyggt, och det ärföräldraförsäkringen. För övrigt säger utredningenatt man i övriga länder har utmärkta system.Det är inte ett amerikanskt sjukvårdssystem vi villinföra; det har jag aldrig pläderat för. Den debattenförs ju inte i vårt utskott. Vi vill ha en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring där ersättningenföljer patienten. Det är ett helt egenhändigttillverkat system, som skulle vara bra och gepatienten vård när han eller hon behöver det.Det är klart att vi reagerade surt på beskrivningenav trygghetssystemen, för det som sades var intesant. Vi vill visserligen ha en förändring av olikasystem, men till det bättre, som vi ser det. Vi har jusamma mål, vi vill göra det bättre för människor.Det är bara det att vi använder andra vägar att nådithän.När det gäller arbetsskadeförsäkringen blir jagverkligen bekymrad. Socialministern har ändå gjortett förslag och varit beredd att lägga fram det. Menså är det tydligen hennes egen riksdagsgrupp som ärbromsklossen. Det blir uppenbarligen en borgerligregering som får ta itu med detta. , riksdagsrevisorerna och enmajoritet -- vill jag säga -- i denna riksdag anser attvi bör göra någonting åt försäkringen. Men då fickvi besked om detta -- det är som ärbromsen.Beträffande tandvårdsförsäkringen vill jag frågaBörje : Är det inte bättre att styraresurserna dit där de bäst behövs och ge demänniskor som har stora behov av reparationer,proteser och annat ett bättre stöd -- och att vikanske får en litet ökad självrisk? Det tycker jag ären social politik.Det är så klart som allra helst att bockfoten stickerfram i det här förslaget, för man vill nu ökafolktandvårdens möjligheter. Jag tror att det ärviktigt, som har anfört, att ocksåprivattandläkarna här kommer med i bilden. Vi harsagt nej till hela förslaget, för vi tycker att det äralldeles för byråkratiskt och oformligt.När det gäller FAS 90 har ingen motsatt sig att manhar ett rationellt förfarande påförsäkringskassorna. De behöver ocksådatasystem, men det är de stora lokala, samkördaregistren vi är emot. Vad vi har begärt, BörjeNilsson, är en fortsatt diskussion i ärendet -- där vifrån vårt håll trycker på integritetsaspekten.Till sist: Det är viktigt att minska de negativaeffekterna av arbetsmiljön, och inte minst därförbehövs en arbetsgivarperiod.Anf. 51 ():Herr talman! Friåret i sjukvården är tydligen ettkänsligt kapitel för . Visserligen harhan inte så lång repliktid, men han har på intet viskommenterat mina frågor på det området.När det gäller arbetsskadeförsäkringen finns detsom sagt i en hel del propositioner beskrivet, frånregeringens sida, att något skall hända. Man harbara tillfälligtvis dragit tillbaka förslaget, men vadBörje säger här tyder ju på att det finns ettstarkt motstånd i den socialdemokratiskariksdagsgruppen.Jag tror dock att om man skall få enarbetsmiljöförbättring som skall vila påarbetsskadeförsäkringens grund, så måste mangöra om arbetsskadeförsäkringen, för den geringen återföring av de erfarenheter man har avarbetsskadorna till förbättring av arbetsmiljön utepå verkstadsgolvet.Det saknas därutöver också samband mellanförsäkring och arbetsmiljö. Det är detta sambandsom vi kan få genom arbetsgivarperioden ochgenom en förändrad inriktning avarbetsskadeförsäkringen. Det måste vara detta somär syftet. För att förbättra arbetsmiljön skall manockså förändra arbetsskadeförsäkringen. Depengar som rinner genom det systemet kananvändas på ett betydligt bättre sätt irehabiliteringsarbetet.Anf. 52 ():Herr talman! talar om att vi reagerarsurt när det gäller trygghetssystemen. Jag vill dåsäga att måste skilja mellan de olikapartierna och försöka se efter vad det handlar om,inte bunta ihop oss och tro att man därigenom löserproblemet. Vi från känner en oro för attsystemen håller på att förstöras på grund av attkostnaderna är så höga att vi inte har medel attklara de här systemen. Då måste man ju se överdem.Regeringen kände samma oro och kom överensmed om både sjuklöneperiod ochreformering av arbetsskadeförsäkringen. Men denoron finns naturligtvis inte ett valår, utan den kanman känna litet senare -- eller mycket tidigare. Frånfolkpartiets sida måste vi ändå säga oss: Vad händerom systemen inte fungerar, om det inte finns pengartill den sociala tryggheten? Då är det de sämstställda människorna i vårt land som drabbas. Mendet är klart att de inte har några fackligaorganisationer att gå till, som kan skötaförhandlingarna med regeringen. De är rättensamma, utan stöd av någon. Det är de gruppernasom vi värnar om. De skall också ha sammatrygghet som alla vi andra.Börje undrar vad det är som ligger bakomnär det gäller arbetsskadorna. Det här utskottetsledamöter måste väl, om några, känna till all denkritik som arbetsskadeförsäkringen har fått. Låtmig bara peka på riksdagsrevisorernas rapport. inte ens kan rehabilitera människor är ju detverkligt stora problemet -- att så många slås ut frånvårt samhälle, från arbetslivet. Om nisocialdemokraterna menat något med arbetslinjen,så måste ni löpa linan ut och säga att detta ocksågäller människor som har någon form avarbetsskada; de måste få chansen att kommatillbaka. Men det vill ni inte kännas vid, utan niförsöker misstänkliggöra oss andra, som barakonstaterar att experterna på det här området talarom att det inte kan fortsätta såsom det nu är.Dessutom har vi dessa enorma kostnader. På vilketsätt tänker ta fram de 75 miljardersom vi riskerar att få i underskott ? Detskulle vara bra att få svar på den frågan.Anf. 53 ():Herr talman! Jag nämnde i mitthuvudanförande att pengarna som finns i det härstora systemet säkert kan användas bättre och meraeffektivt. Men så stora besparingar påadministrationssidan tror jag inte att man kan göra.Försäkringskassorna har gått ut med att ''satsamiljoner och spara miljarder'' genom att maneffektiviserar på olika sätt.Sedan är jag mycket tveksam till kostnaderna föratt anlita sjukvården . har det gått så långtatt människor säger att de inte har råd att gå tilldoktorn. Helt klart är att människor redan nukommer att säga: Jag har inte råd att gå tilltandläkaren, i och med den försämring som sker.Detta måste följas upp. Den förebyggande vårdenoch den tidigt insatta vården åsidosätts. Man harinte råd att betala vad medicinen kostar.När både barnen och föräldrarna i en familjdrabbas av en streptokockinfektion och måste hamedicin, kan det på en månad gå åt mångahundralappar. Det är inte säkert att en barnfamiljhar så mycket extra pengar till hands. Dessutomminskar ersättningen från sjukförsäkringen, närföräldrarna är hemma.Vi måste se till de samlade problemen. Det skullevara förödande för , om det blev sådanabiverkningar av den ''arbetsepidemi'' som har brutitut att många människor som behöver gå till doktornlåter bli att göra det.Anf. 54 MARGÓ ():Herr talman! Jag har full förståelse för att BörjeNilsson som ensam företrädare förutskottsmajoriteten har litet svårt att få tiden atträcka till för att svara på angrepp från fem håll.Därför nöjde jag mig med att ställa en enda fråga,men det hjälpte inte att jag var så sparsam. Jag fickinte något svar i alla fall. Men jag tycker att minfråga är så viktig att jag upprepar den.Enligt tidigare besked skulle regeringen ha kommiti måndags med en proposition om införande avarbetsgivarperiod. Det kom inte någon sådanproposition, och det går rykten om att det kanskeinte kommer något förslag över huvud taget. Omdet är på det sättet, blir jag och många andra väldigtglada. Jag vill därför ha ett svar från ,om möjligt: Har regeringen tänkt om? Finns detkanske utrymme att göra något annat, mindredrastiskt, i stället för att införa en arbetsgivarperiodi sjukförsäkringen?Anf. 55 ():Herr talman! Jag skall passa på att svara MargóIngvardsson allra först. Frågan omarbetsgivarperiod tas upp i betänkandet som vi nubehandlar. Den finns också upptagen ipropositionsförteckningen, så Margó Ingvardssonkan förvänta sig en proposition om detta ganskasnart.Gullan säger att vi dansar efter LO-fackets pipa. Låt mig bara säga att jag tror att LO,LOs medlemmar och alla som jobbar ute påföretagen har betytt oerhört mycket för densocialpolitiska debatten och för utvecklingen avsocialförsäkringssystemet. Vi har ett konstruktivtoch fint samarbete med LO, det kan jag förklara förGullan Lindblad.Vad beträffar den bild av sjukförsäkringssystemetsom jag gav i inledningen tycker jag nog att GullanLindblad och andra också skall studera litet meringående hur det fungerar ute i . Vi har jufått en bok om detta. Det är naturligtvis oerhördaskillnader.Ett land kan ligga före oss i ett avseende, men vi harett heltäckande system, som bygger på rättvisa ochsom är solidariskt finansierat. Hur är det medfolkpensionen i , ?Jag tycker att skall studera denfrågan litet närmare.Beträffande socialförsäkringsregister sägs det attvad man är rädd för är stora samkördaregistersystem. Men det handlar inte om detta.Varje lokalkontor skall ha sitt register. Det skallinte finnas någon samkörning, och utredningen harutarbetat mycket fasta regler för hur ett registerskall se ut.Sedan vill jag säga till att frågan omkostnaderna i socialförsäkringen naturligtvishänger samman med frågan om tillväxten. Som jagsade finns det ett samband mellan välfärd, trygghetoch ekonomi. Det är klart att kostnaderna måstefinansieras, och det görs nu stora ansträngningar attförbättra ekonomin och förbättra tillväxten. Det ärett arbete som många är sysselsatta med just nu.Att vi skall kunna klara av socialförsäkringensfinansiering även i fortsättningen, är jag heltövertygad om.Anf. 56 ():Herr talman! Att socialdemokratin dansar efterLO-fackets pipa är jag inte ensam om att tycka. Detstår tydligen i Feldts bok också att han tycker attfacket bestämmer alldeles för mycket. Så jag är igott sällskap.Vem är det som konstruerar? Man säger till frånNorra hur det skall vara. Det behövsbara att piper till, så drar regeringentillbaka propositioner. En majoritet i kanha gjort beställningar, men det kommer ingaförslag.Jag läser väldigt mycket om . Jag är mycketpositiv till Europatanken, och det trodde jag attBörje och hans parti också var, för det harni ju uttalat på sistone.Vi är medvetna om, precis som harsagt i olika sammanhang, att det finns skillnadermen att helheten ändå är det som gäller, och dåöverväger det positiva. Jag är övertygad om att därmänniskorna inte har heltäckande system har de istället så mycket lägre skattetryck att de självagenom egna försäkringar eller genomarbetsmarknadsförsäkringar har kunnattillförsäkra sig en trygghet som kanske är väl så brasom den vi har i , med ett system som i daghåller på att ramla sönder. Det är ju detta dethandlar om.Anf. 57 ():Herr talman! Bara några ord om tillväxten. Vibehöver tillväxt i vårt samhälle, . Detär väldigt viktigt, men för den skull får intekostnaderna skena i väg så katastrofalt som de göri fråga om arbetsskadeförsäkringen. Den bitenkommer vi inte att klara, utan vi måste lösa detproblemet på ett alldeles speciellt sätt.Skall vi få någon tillväxt i vårt samhälle, måste vi setill att kostnadsutvecklingen hålls i schack. Vimåste se till att det lönar sig att arbeta. Vi måste setill att ha tillgång på arbetskraft, att människor kankomma tillbaka till arbetslivet.Riksdagens revisorer, för att hänvisa till dem då,säger ju att den nuvarandearbetsskadeförsäkringen motverkar syftet attrehabilitera sig och komma tillbaka till arbetslivet.Det är en brist, när vi vill ha tillväxt i samhället, fördå behöver vi alla människor i arbete.Anf. 58 ():Herr talman! Jag kan väl kontra med, GullanLindblad, att dansar efter SAFs pipa.Såvitt jag förstår av era inlägg och motionerkommer mycket av era tankar från det hållet, ochdet förskräcker mig. Det är mitt svar.Anf. 59 ():Herr talman! På det vill jag bara kort svara: Nej,vi dansar inte efter SAFs pipa. Vi är mycket tuffareän SAF i många sammanhang. SAF sitter faktisktockså ofta i LOs knä.Överläggningen om avd. 1 var härmed avslutad.Avd. 2 Föräldraförsäkring m.m.(avsnitt III i utskottets hemställan)Anf. 60 ():Herr talman! Debatten har pågått . Jag skallnu tala om föräldraförsäkringen och sedan ompensionsfrågor.När jag läste utskottets betänkande och såg hurman resonerade kring propositionen och hur manavstyrkte motioner, blev jag väldigt besviken. Jagsaknade en diskussion om principer. I stort settavstyrkte man utan annan motivering än att det därtycker man inte om.När jag förberedde mitt anförande, tyckte jagdärför att jag nog borde göra några reflextioner omde problem som är förknippade medtransfereringssystemen. Det har talats en del omdetta tidigare, och det tycker jag är positivt -- jagtror att jag inspirerade Margó i gårnär jag diskuterade den här frågan i tunnelbanan.Jag kan genast ta upp en fråga om principer. Dethar bara angivits en enda princip: antingenbehovsprövat eller generellt. Men verkligheten ochprinciperna innebär så mycket mer och är så mycketmer flexibla. Generella system kan utformasinkomstrelaterade eller på andra sätt. Det kommerigen när det gäller föräldraförsäkringen.När vi diskuterar de här frågorna -- det må gällaföräldraförsäkringen, pensionerna ellersjukförsäkringen -- måste vi först utgå ifrånkostnaderna. Då menar jag inte räknat i kronorutan hur ett system åstadkommer kostnader. Dettagör det i princip på tre sätt. Det åstadkommernaturligtvis kostnader för utgifterna förmåner, detåstadkommer kostnader för att man skall kunnahantera systemet och det åstadkommer kostnadersom uppkommer genom bidragsplanering -- ellerlåt oss säga att det påverkar incitamentet till arbete.Därför tror jag att transferingssystem måste byggapå mycket hållbara principer.När man avvisar förslagen i våra motioner iutskottet måste man faktiskt anknyta till principer.Det kan även gälla detaljförslag.