prot · GF0944 · 1991-12-12 00:00:00 — Vi skallsjälvfallet, när vi stiftar lagar här i , alltidta hänsyn till de skyldigheter vi är bundna till. Ochden som följt lagrådets arbete, i varje fall undersenare år, finner att man ofta gör hänvisningar tillEuropakonventionen, och ibland även till FN-konventioner.Detta är alltså ingenting som är främmande försvenska myndigheter. Det fanns kanske i inläggenhär en underton av kritik mot JO som jag intetycker var berättigad. ombudsmänjobbar och sliter och gör så gott de kan. Naturligtviskan de ta miste, som alla andra. Men i princip är detett mycket fint system vi har, att vi utser riksdagensombudsmän, som sedan arbetar självständigt medbl.a. klagomål från allmänheten och kommer framtill beslut -- som vi i givetvis inte kanändra på. Det hindrar självfallet inte att vi kandiskutera dem.Anf. 84 (m):Herr talman! Jag delar synpunktatt konventionstexter i regel är ganska allmänthållna och att de som följd därav blir rätt luddiga.Men vi kan ju inte komma ifrån att har engång anslutit sig till en konvention, den må heta vadsom helst, så har vi också faktiskt förbundit oss attförsöka följa vad konventionen föreskriver. Annarsvore det ju fullständigt onödigt för att överhuvud taget agera i internationella sammanhangnär fråga uppkommer om att underteckna elleransluta sig till konventioner.Det är också så, som säger, att praxisfår utvisa i vad mån det finns anledning att gripa in.Det är inte någonting som a priori alltid framgår såklart. Men vi menar -- tvärtemot vad jag tycker migförstå att anser, och viss i mån ävenThage -- att när allmänheten har etträttsvärn i JO, skall vi utnyttja den kompetens ochsakkunskap som finns inom . Detinnebär ingen kritik mot JO. Det är tvärtom så attvi vill att man skall använda JO som en av deinstanser som allmänheten kan vända sig till för attfå sin rätt tillvaratagen. Det är endast det vi villåsyfta med den här motionen -- meraianspråkstagande av den kompetens som besitter.Anf. 85 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Ja, det är klart -- vi har anslutit osstill en lång rad konventioner, och dem skall vi följa.Svårigheten uppstår alltså när vi kommer itvivelsmål om vad dessa konventioner innehåller.Jag kan ställa frågan på sin spets än en gång: Är viskyldiga, enligt den vi har skrivitpå, att i vårt land införa förbud mot rasistiskaorganisationer, eller är vi det inte?När det gäller har läget varitdet, att det är först genom det ena utslaget efter detandra -- inte enbart utslag som drabbat ,utan även utslag som drabbat andra länder -- som vifått en bekräftelse på vad konventionen egentligeninnehåller. Detta är ett agerande av det slag somsker inför en författningsdomstol, och det i sin turär betingat av att konventionen inte klart utsägervad man har att rätta sig efter.Vi har, låt vara med eftersläpning och i efterhand,försökt att rätta oss efter de domstolsutslag somkommit. Det skall vi naturligtvis göra. Men vi skallinte förenkla dessa problem, eftersom de inte ärenkla. Det kommer att bli ännu svårare när vikommer med i EG, eftersom vi då hamnar i en långrad av situationer då EGs domstol fattat ett beslutsom vi inte kunnat förutse på grundval av dedirektiv eller den förordning som ministerrådetfattat beslut om. Den kan ha tillkommit ikompromissens tecken, kanske närman varit trött osv. Sedan bestämmer domstolen iefterhand vad som är det reella innehållet i dessadirektiv.Vi bör tala i klartext om de problem som finns, såatt vi inte framställer det för den svenskaallmänheten som att vi i med vett och viljabryter mot internationella konventioner. Så enkelär inte denna problemställning.Anf. 86 (m) replik:Herr talman! Jag är fullt medveten om attlagstiftningsarbetet är en ganska kompliceradprocess. Avslutningsvis vill jag säga, att det nog ärbäst att vi ställer oss i startgroparna och lägger oss iträningsläger. Skall vi in i EG kommer det attkräva, precis som sade, ganskamycket av oss när det gäller att skapa harmonimellan vårt regelverk och det regelverk som EGkan komma att kräva av sina medlemsstater och detman kräver. är som bekant ännuinte fullvärdig medlem.EG-inträdet kommer att kräva väldigt mycket avoss i detta avseende, och det är lika bra att vi börjarträna oss redan nu.Anf. 87 ESCH (m):Herr talman! När jag lyssnade till jag nästan intrycket av att är den förstastat som skall införliva i vårnationella lag. Som jag tidigare försökte framförahar vi faktiskt väntat . De flesta andra staterhar införlivat lagstiftningen som de harratificerat konventionen. är detsista land som kommer att göra det.Låt vara att konventionen är svår att tyda, och jagär inte beredd att här säga om vi är tvungna attinföra förbud mot rasism eller inte. Jag tror att detvore mycket farligt att uttala sig om detta här. Mendet allvarliga är att nu har fällts två gångerjust i den typ av mål som nämnde,nämligen mål som rör omhändertagande. I bådafallen har ingenting hänt. Barn och föräldrar harinte återförenats. tvingas man att ånyo gå tillStrasbourg för att få domen verkställd, och detta ärmycket allvarligt. Dessa uppgifter har jag från ettbrev som gick till justitieministern för en veckasedan.Den risk som ligger i detta är: Om inte riksdagentar hänsyn till , gör intemyndigheterna det heller.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §). )11 § Samhällsinformation m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU17 Samhällsinformation m.m.ip0 > vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 17 §. )12 § Kommunalt partistödFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU18 Kommunalt partistöd (prop.1991/92:66).Anf. 88 ():Herr talman! Jag har en gång tidigare här ikammaren citerat vad sagt vid ettsammanträde i . Eftersomhan vid det tillfället inte skällde på mig för att jagciterade honom, skall jag göra det en gång till. Närvi behandlade den här propositionen sade han atthan var litet ängslig för att bestämmelserna kundeanvändas litet hårdhänt. Jag skulle vilja instämma idet. Kanske är jag något mer ängslig än vad BertilFiskesjö är, och det är kanske den enda skillnaden.Kanske är det så att vår ängslighet är proportionelli förhållande till resp. partis storlek. Det är mycketlätt för att komma till rätta med sinängslighet genom att helt enkelt rösta med ossvänsterpartister i den här frågan. Med detta vill jagyrka bifall till motionen och vänsterpartietsmeningsyttring i konstitutionsutskottetsbetänkande 18.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )13 § förvaltningskontorsverksamhetFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU20 förvaltningskontorsverksamhet (redog. 1991/92:5).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 17 §. )14 § betänkande1991/92:LU15 Prisinformation (prop. 1991/92:55).Anf. 89 ():Herr talman! beslutade omen prisinformationslag som skulle innebära en ökaddetaljreglering inom svensk dagligvaruhandel.Kravet på ökad reglering gällde att ''dagligvarorsom tillhandahålls genom självbetjäning skallartikelprismärkas''.Den nya regeringen, som i många avseenden haruttalat sig för en minskad detaljreglering av svenskmarknad och svenskt näringsliv, har i prop.1991/92:55 föreslagit att denna detaljreglering medtvingande prismärkningsmetod skall slopas.Socialdemokraterna och Ny Demokrati har iutskottet visat en politisk samsyn i viljan att ökadetaljregleringen på detta område och har därmedi utskottet skapat en majoritet för en låsning till enenda prismärkningsmetod -- den gamlaartikelprismärkningen. Det är en metod som börifrågasättas ur såväl kostnadssynpunkt somarbetsmiljösynpunkt.Representanterna i utskottet för moderatasamlingspartiet, liberalerna,och kristdemokratiskasamhällspartiet säger nej till att införa dennadetaljreglering genom en gemensam reservation.Vårt motiv är att långsiktigt se till konsumenternasbehov av bättre prismärkningsmetoder än dagens.En detaljreglering kommer effektivt att stoppautvecklingen på detta område.I propositionen ställs mycket tydliga krav påkvaliteten på prismärkningen:För det första skall den ge konsumenternainformation om hur mycket en vara kostar.För det andra skall den möjliggöra enförsummering.För det tredje skall den medge en efterkontroll.Vidare skärper man i propositionen kraven genomatt särskilt peka på tydligheten för prismärkning,nämligen:Priset skall anges korrekt och tydligt.Priset skall anges på varan eller dess förpackning,eller i varans omedelbara närhet på enhyllkantsetikett eller skylt, så att risk inte föreliggerför förväxling med pris på andra varor.Herr talman! Det handlar om att införa en lag omdetaljreglering som inte finns. är ca 70 %av sortimentet utan prislappar. Det gällersortimentsområden som mjölk, drycker, djupfrystm.m. Ett beslut om denna detaljreglering handlarom en kostnad på ca 900 milj. kr. som vikonsumenter tvingas betala. Såväl fack ochintresseorganisationer som den tidigare regeringenhar signalerat till handelsledet om krav påkostnadssänkningar. Proposition 1991/92:55erbjuder sådana möjligheter. Därför hoppas jag attkammaren fångar denna möjlighet åtkonsumenterna.Branschen har beräknat den genomsnittligavinstnivån till i detaljistledet. Kostnadernaför den manuella prismärkningen motsvarar ca0,. Vi anser att kraven på orationella, oftamanuella, prismärkningsmetoder kan medförautslagna närbutiker och nerlagda glesbygdsbutiker.Lagregleringar bör inte vara sådana att de hindrarnya tekniska lösningar och möjligheter att sänkakostnader. Vi anser att den detaljreglering somsocialdemokraterna och Ny Demokratitillsammans vill införa kommer att medföra detta.Vi kan också få en prisstelhet som begränsar denreella konkurrensen, då handelsledet kan kommaatt begära färdigmärkta artiklar från fabrikanterna.Det blir konsumenterna som får betala.I vår reservation ställs kravet att speciell hänsynskall tas till personer som av någon anledning harsärskilda behov på prisinformationsområdet. En friutveckling kan ge väsentligt tydligare och bättreinformation än dagens ofta alltför små prislappar.Proposition 1991/92:55 kommer att vara en tydligmätare på vilka grupper i kammaren som har modoch framsynthet att för de svenska konsumenternasräkning ta det första reella steget mot enavreglering av ett område på den svenskamarknaden. Genom det steget kan vi öppnaförutsättningar för en kostnadssänkande tekniskutveckling som kommer alla oss konsumenter tillgodo.Herr talman! Mitt yrkande är i enlighet medreservation nr 1, dvs. jag yrkar bifall till proposition1991/92:55.Anf. 90 ():Herr talman! Kamrater här i kammaren! står vii på nytt inför att fatta ett beslut somkänns både onödigt och byråkratiskt och varskonsekvenser leder till nya utgifter förkonsumenterna. är det den nyakonstellationen socialdemokraterna, vänsterpartietoch Ny Demokrati som förenas bakom detta.Om socialdemokraterna, och NyDemokrati hade fått råda redan tidigare, hade vi iVästerbotten förmodligen fått tre Konsumbutikernedlagda. Inbesparade arbetstimmar genomdatorisering är en starkt bidragande orsak till attdessa tre butiker har kunnat överleva. Jag anser attincitamentet för modernisering av butikernaförsvinner i och med denna lagstiftning.Prismärkning enligt lagförslaget är inte gratis.Handelns organisationer räknar med ensammanlagd ny utgift på över 900 miljoner. Varjeordinarie prismärkning kostar ca per styck. är det fritt fram för handeln att prismärka. Dehandlare som bedömer att de genom prismärkningökar antalet kunder kommer naturligtvis även utanlagstiftning att fortsätta med prismärkning. Det ären dialog mellan konsumenter och handel som skallstyra.Vi som avstyrker lagstiftning anser att skyldighetatt ge prisinformation inte får upphöra trots att viinte har en lagstiftning. påtvingas i ställethandeln en prismärkningsprocedur genomlagstiftning. säger vän av ordning: ''Ja, men detkommer att ges undantag i prismärkningslagen. ''Men vad är det då för en lag, som dessutomkommer att innebära tolkningssvårigheter?Jag kan utan vidare upprepa vad jag sade här ikammaren när prismärkningen senastvar föremål för avgörande. Jag citerade då, och jaggör det , vad som står i förarbetena till 5 § i denhär lagen: ''Den föreslagna regeln innebär ipraktiken att skriftlig prisinformation inte behöverlämnas i mindre butiker med betjäning. disk i snabbköpsbutik är emellertidsituationen en annan. Här behövs normalt skriftliginformation.'' Glasklart eller hur? Tycker ni somjag att det är dunkelt? Vem skall tolka detta? Hurskall tolkningsföreskrifterna se ut?När den borgerliga regeringen nu önskar slopaartikelprismärkning av dagligvaror somtillhandahålls genom självbetjäning tycker vi i deborgerliga partierna att det här är ett bra förslag.Vi vill att svenska folket skall hysa respekt för våralagar, och då skall den föreslagnaprismärkningslagen avslås. Men Ny Demokratipåhejar nya krångellagar. Det tycker jag går i sticki stäv med det valbudskap man spred undervalrörelsen. Eller är regleringsbehovet så stort?Ett vet jag, och det är att glesbygdshandelnkommer att drabbas om lagen går igenom. I det ca 8 000 livsmedelsbutiker i landet. Avdessa är 4 000 vanliga butiker, 2 000 servicebutikeroch 2 000 stormarknader. De senare kommerknappast att påverkas, eftersom en stor del av derassortiment exponeras från stora lastpallar ochdärmed undantas från märkning på varje enskildvara. Deras konkurrenssituation kan därmedförbättras.Det finns exempel på många stormarknader här iSverige. Jag behöver inte nämna dem vid namn.Men i glesbygd är situationen en annan. Byn ståroch faller med butiken. Där blir lagstiftningenkännbar. Hur kommer de små butikerna i glesbygdoch mellanbygd, t.ex. i , ellerVilhelmina att klara sig? Skall de räknas in igruppen mindre butik med betjäning elleri gruppen snabbköpsbutik med disk? Härgäller ju olika regler.Vilka grupper är det slutligen som drabbas mest avde prishöjningar som följer i spåren avlagstiftningen? Jo, de som spenderar en relativt stordel av hushållsbudgeten på nödvändighetsvaror.För oss liberaler är glesbygdens överlevnad ochlägre priser för konsumenterna viktigare än attstifta onödiga lagar som blir svåra att följa.Herr talman! Jag yrkar med detta anförande bifalltill reservation 1 i lagutskottets betänkande1991/92:LU15.Anf. 91 PER STENMARCK (m):Herr talman! När vi står inför uppgiften att fattabeslut om en prisinformationslag tror jag att det ären sak som vi inledningsvis skall ha fullt klart föross. Det är att vi inte diskuterar huruvida det skallges information om priser eller inte. Vi är nog allaöverens om att sådan behövs och sådan skall vi ha.Frågan gäller i stället huruvida det måste skrivas ini en lag eller inte. Frågan gäller också huruvida enbutiksägare skall ha frihet att själv avgöra på vilketsätt prisinformationen skall ges eller om det skallskrivas in i en lag att det måste ske på just ett sätt.Frågan gäller därmed också omlivsmedelshandlarens kunder i den friakonkurrensens namn skall få vara med och påverkapå vilket sätt prisinformationen skall ges, eller omdet i stället är vi som politiker som genom en lagskall säga att prisinformation bara kan ske på ettenda sätt.I valrörelsen dök det upp ett nytt parti. Dessföreträdare reste land och rike kring ochdemonstrerade med ölbackars hjälp hur lätt det varatt sänka skatter och avgifter och hur många lagaroch regleringar som skulle kunna tas bort.Allt detta var bara påfund av politiker som intehade någon kontakt med verkligheten och som baraönskade detaljstyra och lägga sig i sådant som deinte förstod sig på, hette det.Genom dessa förslag och dessa uttalanden kompartiet in i . , iriksdagen, ställs partiets ledamöter inför ett förstakonkret förslag om att ta bort en onödig lag. Dåväljer de att ansluta sig till bådavälkända regleringspartier för att behålla justdenna lag -- för si, icke kan vi väl låta folk själva fåavgöra hur de vill ha det med den information deskall få om specerihandlarens priser.Så resonerar den som i sin roll av politiker tyckersig vara en överförmyndare för väljarna. Detkanske förvånar en del att just Ny Demokrati intardenna position.Därför är detta ytterst ett vägval mellan å ena sidanreglerare och prishöjare och å den andra sidan osssom vill minska antalet lagar, regleringar, förbudoch påbud och i stället öka konkurrensen och få nedpriset på varorna. På den ena sidan står förutomvänsterpartiet också social- och nydemokrater, påden andra de fyra borgerliga partierna.Men både jag och många med mig vet också att detfinns åtskilliga inom Ny Demokrati som har enannan uppfattning än partiets officiella. Ni har numöjlighet att välja bort en onödig lag, att vara medoch öka friheten och möjliggöra lägre priser. Det ärbara att stödja den borgerliga reservationen 1 somär fogad till betänkandet.Det är också anmärkningsvärt, herr talman, om änkanske inte lika överraskande, attsocialdemokraterna kan ansluta sig till förslaget attbibehålla bestämmelsen om prismärkning. Ett avden tidigare regeringens prioriterade mål under desista åren var att hålla priserna nere. Detställningstagande som socialdemokraterna nu hargjort i lagutskottet motverkar detta syfte. Måhändaberor det på att har en annan regering.Det finns, som jag ser det, i huvudsak tre skäl tillatt bifalla regeringens förslag och därmed avslåutskottsmajoritetens.Det första är att prisinformation faktiskt är ochskall vara ett konkurrensmedel. Det skall medandra ord vara möjligt att göra på litet olika sätt.Prisinformation är ett konkurrensmedel precis sompris, kvalitet, service och öppettider är det. Detkunde vara intressant att få höra om de som villlagreglera sättet att informera om priset också villstifta lagar för att reglera övriga konkurrensmedel.Det andra skälet är att om vi genom lagstiftninglåser fast oss vid ett gammalt prismärkningssystem,riskerar vi att motarbeta nya tekniskalösningar. De införs i snabb takt, ochde är ofta bättre och effektivare och merakundvänliga än dem som vi har haft. Menom vi förbjuder de systemen, har vi därmed medlagens hjälp låst oss fast i någonting föråldrat.Det tredje och säkert för många människorviktigaste skälet är att kostnaderna stiger. Det blirkostnadshöjningar på varje enskild vara som skallprismärkas, och totalt innebär det att kostnadenblir åtskilliga hundratals miljoner högre, närmarebestämt strax under . Det är enprishöjning som vi alla vet att det bara finns en somfår betala i slutändan, och det är konsumenten.Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till denborgerliga reservationen 1, fogad till betänkandet.Anf. 92 (nyd):Herr talman! Det är trevligt här i . Iblandlåter det som från predikstolen i kyrkan, ibland ärdet ganska festligt. Det är bara att välja. ''Den nya konstellationen av socialdemokraterna,vänstern och Ny Demokrati'', lyder det förnärmadebudskapet från dem som alltid vet bäst. Nej, alla nismå ränksmidare och andra som tror att hela livetbestår av politiska små taktiska finesser! Det där ärfel.Vad ''den nya konstellationen'' är vet ni tydligeninte. Den har alla möjliga namn, för den består avmänniskor -- ibland kallas de för konsumenter --som köper dagligvaror. De finns överallt härutanför. Många politiker vet fortfarande väldigtlitet om den verkligheten, , 1991 var alltså året då det storadistributionsoligopolet -- de som har hand om heladistributionen av livsmedel -- och det skakadeplanmonopolet skrämdes av en liten prislapp. Nuvar man alltså hotad. Farlig var den, den härprislappen.Det värsta var inte att den var liten, utan det varatt priset skulle stå där. Priset är nämligen inte såviktigt, enligt dem som sätter det. Priset är däremotmycket viktigt för dem som betalar det.Där det finns fri konkurrens -- eller på svenskakanske bättre: om det funnes fri konkurrens --behövs det ingen lag om prislappar. Men ni kanvara lugna för att det skulle finnas prislappar fördet!Därför skall vi se till att det bl.a. blir en fributiksetablering och därmed en konkurrens värdnamnet. Den konkurrensen uppstår inte genomnågon politisk fint, några tjusiga rader i en lagtext,utan den konkurrensen ser man i verkligheten därute när den har genomförts.Till dess får de svenska konsumenterna dras med enprismärkning som kostar, och man vevar på medbeloppen här, minsann. Den kostar någonstanskring , kanske , beroende på hur passdeprimerad man är till sin läggning.Det kan man dras med, därför att man vet att denobservans och prismedvetenhet som följer av dettager äkta priskonkurrens. Och äkta priskonkurrensger, det vet vi, prisdifferenser på 10--. Då kanni sätta i gång och räkna era miljoner och miljarderigen. Jämför 0,3 eller med 10--,som det finns belägg för!Tänk, så det kan bli, vad! Men vägen är svår ochknagglig innan vi når fram till en lösning på hela detproblem som avspeglas i att en vit vetelimpaav samma kvalitet kostar 9:90 i och någrakilometer därifrån i 29:80. Det blir att bitamånga elefanter i benet, innan man rått på hela denhär frågan!Anf. 93 () replik:Herr talman! Det är roligt att att det är trevligt i . Det tycker viandra också. Och vi tycker att det är ännu roligareom vi får fatta bra beslut i . Det beslutsom Ny Demokrati tänker ställa upp för blir ingetbra beslut. Det blir inget bra beslut förkonsumenterna heller.Nu försöker blanda in äpplen ochpäron i debatten. Den handlar om prislappen -- denhandlar inte om butiksetablering och den vitalimpan. Det är andra frågor som avgörs i ett annatsammanhang.Från liberalernas sida är vi helt inne påtanken att det skall bli en fri butiksetablering. Mengenom att försvåra för den handel som finns ,särskilt i glesbygden, och göra det krångligt ochbesvärligt för den kommer man att slå ut de småbutiker som finns i glesbygden. Det tror jag inte attsvenska folket och framför allt inte konsumenternavill ställa upp på. Framför allt blir varorna dyrare,och pengarna kommer inte att räcka till på sammasätt.Jag tror också att det vore nyttigt om IanWachtmeister läste vadnäringsfrihetsombudsmannen och statens pris- ochkonkurrensverk har sagt. De har uttalat att endetaljerad reglering hämmar konkurrensen ochleder till prisstelhet, med risk för höjda priser förkonsumenterna.Vi skall ha fri butiksetablering, och vi skall haprismärkning på varorna utan lagstiftning -- medden här krångliga lagen kommer det att bli en radlagöverträdelser. Då tjänar lagen ingenting till. Visom tillhör dem som tycker att man skall slippalagstiftning har ändå så kraftigt understrukit attprismärkningen skall åstadkommas genom enfrivillig överenskommelse mellan handeln ochkonsumenterna. Genom att vi som konsumenterkan ha den dialogen i gång får vi en prismärkning,men vi skall absolut inte ha någon lagstiftning somden föreslagna.Anf. 94 (nyd):Herr talman! Det är ett bra beslut förkonsumenterna -- det var det jag försökte visa. Detär en nödvändig lapp i ögat på dem som intevill släppa fram den fria konkurrensen. Det finnsingen fri konkurrens inom dagligvarusektorn. Detär oligopol och karteller hela vägen. Skall manbryta det skall man göra som vi föreslår -- detvidhåller jag.Det här är en del av den strid som det kommer attbli att få ned priserna. Det har att göra med denlimpa som jag talade om, skall jag be att få tala om.Det faktum att det kan uppstå så absurdasituationer som den som jag berättade om -- 9:90 påena sidan och 29:80 på andra sidan; gränsskyddet äri det fallet . -- visar hur mycket det är som är fel.Ibland säger ni att prislappen kommer dit av sigsjälv i den fria konkurrensen. Det tror jag också attden gör. Men det roliga är att ni i nästa meningsäger att den är så dyr att sätta dit. Det är barasnack! Vad man vet är att om det blir äktapriskonkurrens kommer vi att få se differenser utepå marknaden med 10--. Och ni sitter här ochlirar och blir förfärade över det! Ni blirförfärade över väldigt olika saker -- det finns iblandinga riktiga propotioner i det, tycker jag.I övrigt tycker jag att det är trevligt i riksdagen.Anf. 95 ():Herr talman! Det är märkligt att Ny Demokrati harett sådant behov av nya regleringar som man häruttrycker och att man tror att det i sin tur kommeratt leda till fri konkurrens. Vad som kommer atthända är motsatsen.