prot · GE0968 · 1991-02-21 00:00:00 — Jag har settsom en av mina huvuduppgifter och en avhuvuduppgifterna för den parlamentariskaberedning som har att ta ställning till SverigesRadios och radioverksamhetens framtid att skyddaoch värna det som kallas public service-verksamheten, vari folkbildningsuppgiften ochfolkbildningsansvaret ingår som en central del.Pär frågar om jag vill se mer av lokalverksamhet i lokalradion. Ja, jag tror att framtidenför lokalradion är just att den bemödar sig om attvara lokal. Där ligger dess stora möjlighet att i ettalltmer utvecklat och bitvis alltmer splittratetermediesystem kunna hävda sin särart och sinamöjligheter för att därigenom vara nyttig för demedborgare som den är satt att betjäna.Annika beklagar att södertäljeborna intehar någon kanal för eller någon möjlighet attpåverka besluten. Jag tror att hon därvid möjligenunderskattar sin egen och de övrigariksdagsledamöternas insats i denna debatt i dag.Tänk om alla verksamheter, allalokalradiostationer hade den supporterskara somhar visat sig i dag.Anf. 12 ():Herr talman! Som en sista kommentar till vårsemantiska debatt vill jag framhålla att jag i varjefall inte har beskylltutbildningsministern för att komma med ettfelaktigt svar. Det handlade om den formellahanteringen av de här frågorna.Sedan dess har den här debatten i mycket hög gradutvecklats till en substansdebatt och en debatt omprinciper för lokalradions verksamhet. Det tyckerjag har skett på ett mycket glädjande sätt. Inteminst noterar jag det som utbildningsministernsade i sitt senaste inlägg, nämligen att framtiden förlokalradioverksamheten måste vara att manbemödar sig om att vara lokal. Detta är något somjag verkligen hoppas att man tar ad notam inomSveriges och inom RadioStockholm. Det är precis vad vi också menar. Detär viktigt att lokalradion är lokal. Det mest lokalainom Radio verksamhet är utan tvivelRadio Södertälje.Det vore olyckligt om man lade ner dennaverksamhet , året innan avtalet skall förnyas. Jagtror, precis som utbildningsministern, attutvecklingsriktningen inte skall vara att lägga nedden lokala verksamhet man har, utan att snararevidareutveckla den och kanske ha mer av den härtypen av lokala sändningar än man harhaft . Jag noterar med glädjeutbildningsministerns stöd för det synsättet. Jaghoppas att det kommer att få vederbörligtgenomslag och att vi i det här sammanhanget kanräkna in även utbildningsministern isupporterskaran för Radio Södertälje.Anf. 13 ():Herr talman! Utbildningsministerns kommentarerkring det viktiga folkbildningsarbete somlokalradion utför uppskattar jag mycket. Men jagvill ändå påpeka att det folkbildningsarbete somRadio genomför svårligen kan ersättasav , som skall tillfredsställabehoven i hela länet, alltså i ytterligare 24kommuner.En kommentar beträffande kostnaderna för RadioSödertälje vill jag också göra. Statsrådet sade attsödertäljaborna nog lyssnar på Radio Stockholmnågon gång också. Jo, det kan förekomma. Men detfinns ändå anledning att påpeka att läni det här fallet, som i så många andra, får mycketmindre av de gemensamma resurserna än vad somkan vara motiverat med tanke på folkmängden.Radio har alltså hälften så stora resurserper invånare som andra lokalradiostationer.Jag hoppas slutligen att styrelsen förlokalradiobolaget ändå tar intryck av den härdebatten och inser den betydelse som RadioSödertälje har för samhörigheten i kommunen ochför folkbildningsarbetet i gränstrakterna mellanStockholms län och län.Anf. 14 ():Herr talman! Angående södertäljebornas kanalerfår jag säga att, vare sig man tycker det är bra ellerinte, både allmänhet och politiker själva tenderaratt överskatta den betydelse som politikers tal har.Det vi har möjlighet att göra här är att tala förvår sak. Det är inte detsamma som att man ingår ien demokratisk beslutsprocess där södertäljebornahar möjlighet att vara med och fatta besluten. Detär någonting annat. Jag tycker fortfarande att detär ett beslut som fattas över huvudet på dem som ärmest berörda och utan att de får möjlighet att varamed och påverka.Statsrådet säger att avsikten är att man skall ha kvaren lokalredaktion i . Det stämmer intemed de uppgifter jag har fått. Jag tror säkert från Radio sida har ambitionen attha en lokal bevakning, men att just ha en redaktionstationerad i och att ha sändningar lokaltöver är just det som är Radio Södertälje.Det är det hela diskussionen handlar om.Jag tycker att det är beklagligt att den vällovligaambitionen att decentralisera beslutsfattandet i dethär fallet får som konsekvens att självaverksamheten centraliseras. Det är precis vad dethandlar om ur Södertäljeperspektiv. Från att hahaft en decentraliserad, väl fungerande verksamhetsom fyllt en stor och mycket viktig funktion ikommunens liv dras detta bort och RadioStockholms verksamhet centraliseras i stället. Dåfår man mer av det allmänna, som är gemensamtför hela , när det vi egentligenbehöver är mer av särskiljande program, somprofilerar olika delar av länet och lyfter fram detsom är specifikt för dem. Det är en urvattning avkulturen, av de demokratiska processerna och avlivsmiljön över huvud taget för södertäljeborna,vilken jag tycker är mycket beklaglig.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1990/91:119 om ökadsysselsättning i länAnf. 15 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta vissasysselsättningsåtgärder i län.Bakgrunden till interpellationen är, enligtfrågeställaren, att det skett enkraftig minskning av antalet arbetstillfällen i länetoch att ett ökat antal varsel om permitteringar m.m.inkommit till länsarbetsnämnden under de senastemånaderna.Jag vill först framhålla, att de tecken på en negativsysselsättningsutveckling som visarsig i hela landet, beror på den kostnadskris, somtillsammans med den internationellakonjunkturutvecklingen, hotar att drabba storadelar av det svenska näringslivet. En av regeringenshuvuduppgifter är nu därför att bryta dennautveckling. Den generella ekonomiska politiken ärdärför främst inriktad på detta.De mer konkreta frågor som tar uppär främst av regionalpolitisk karaktär.Riksdagen beslutade , påregeringens förslag, om regionalpolitikensinriktning för 90-talet. I enlighet med vad blandandra och hennes partikamraterförordat, innebär dessa riktlinjer bl.a. en kraftigtökad delegering av resurser och ansvar för länensutveckling till länsstyrelserna. Som exempel härpåkan nämnas att anslaget till iGävleborgs län för regionala utvecklingsinsatsersedan budgetåret 1982/83 mer än fyrdubblats, från16 till 70 milj.kr. innevarande budgetår.Nyligen beslutade regeringen också att höja detinvesteringsbelopp med vilket kanbesluta om lokaliseringsbidrag från 15 till 20milj.kr.Detta innebär med andra ord att i dagbåde har resurser och ansvar för att ta itu med del av de frågor som tar upp.Enligt uppgifter som jag har fått har ocksålänsstyrelsen vidtagit ett flertalåtgärder för att lösa dessa problem.Vad först gäller frågan om att skapa nyaarbetstillfällen kan jag nämna att detregionalpolitiska företagsstödet under det senastebudgetåret beräknas medverka till att skapa över300 nya arbetstillfällen i länet i samband medinvesteringar på över 150 milj.kr. Härtill kommeratt 160 nya arbetstillfällen under samma tidsperiodberäknas tillkomma genom glesbygdsstödet.Merparten av dessa stöd har beslutats avlänsstyrelsen, men även statens industriverk ochregeringen har medverkat genom att exempelvislämna stöd till utflyttning av företag inom denprivata tjänste- och servicesektorn frånStockholmsregionen.De medel som för närvarandedisponerar för regionalpolitiskt företagsstöd börockså vara tillräckliga för att lämna det stöd sombehövs för att alla angelägna projekt skall kunnakomma till stånd.Regeringen har också beslutat att deallmänna investeringsfonderna skall få användasför investeringar även utanför det regionalpolitiskastödområdet. Detta gynnar de områden i ländetsom inte ingår i något stödområde och kan därmedbidra till att skapa nya arbetstillfällen.Beträffande frågan om förstärktautbildningsinsatser är det en av regeringensstrategier att utnyttja en eventuell lågkonjuktur tillatt på olika sätt höja arbetskraftens kompetens.Som exempel kan nämnas att regeringen ibudgetpropositionen bl.a. föeslår att ca 8,7miljarder kr. skall anslås tillarbetsmarknadsutbildningen i hela landet undernästa budgetår. Denna kraftfulla satsning tordepassa väl in på situationen i län.Vad särskilt gäller föreslår regeringenvidare en fortsatt utbyggnad av den nya tvåårigaingenjörsutbildningen i länet. När den inom någraår är fullt utbyggd beräknas den omfatta 270platser.Ytterligare en beslutad åtgärd med syfte atthöja arbetskraftens kompetens är att de allmännainvesteringsfonderna skall få användas även förutbildning.Även prioriterar utbildningsåtgärder.Med medel från anslaget för regionalautvecklingsinsatser, som regeringen ställt tilllänsstyrelsens förfogande, har under senare årexempelvis en kraftig satsning skett pådecentraliserad högskoleutbildning ochdistansundervisning i länet.Frågan om kvinnors möjligheter till arbete i merotraditionella yrken måste enligt min meninghanteras inom många olika politikområden. Ettomfattande arbete bedrivs också på länsnivå för attunderlätta för kvinnor att delta i förvärvslivet påsamma villkor som män. I detta är bådelänsstyrelsen, länsarbetsnämnden,lantbruksnämnden, utvecklingsfonden ochkommunerna engagerade. Som exempel härpå kanjag nämna att beräknasanvända över 3 milj.kr från anslaget för regionalautvecklingsinsatser för olika kvinnoprojekt, attlänsarbetsnämnden förfogar över närmare 3milj.kr. för att stödja kursdeltagare som genomgåren otraditionell arbetsmarknadsutbildning, samtatt utvecklingsfonden har möjlighet att erhållasärskilda resurser för kvinnor som startar företag istödområdena.I detta sammanhang bör naturligtvis också nämnasatt det inom det regionalpolitiska företagsstödetsedan många år tillbaka finns en regel omkönskvotering. Denna innebär att avdet antal nya arbetsplatser som tillkommer medhjälp av stödet skall förbehållas vartdera könet.Enligt en genomförd utvärdering av dennaregel, har den bidragit till att breddaarbetsmarknaden för kvinnor i de berördaområdena. Regeringen har också uppdragit åtlänsarbetsnämnderna inom stödområdet attutarbeta handlingsplaner för att minska antaletdispenser från könskvoteringsregeln.Vad slutligen beträffar åtgärder för nyetablering avföretag m.m. pågår även i detta sammanhang enmängd olika projekt på både läns- och riksnivå. Ibotten ligger det småföretagsprogram, som till stordel genomförs av de regionalautvecklingsfonderna. Som ett exempel på ennyligen beslutad åtgärd kan jag nämna det programför att stödja små och medelstora företag, främstunderleverantörer, som lade fast i juni1990.Via arbetsförmedlingarna pågår också enomfattande starta-eget-verksamhet för personersom är eller riskerar att bli arbetslösa. Innevarandebudgetår har i hela landet över 100 milj.kr. anslagitsför denna verksamhet.I hela landet är vidare vart sjätte företag somerhåller regionalpolitiskt företagsstöd nyetableratoch tre av fyra företag har mindre än tjugo anställdaSom jag sade inledningsvis, så är den generellaekonomiska politikens huvuduppgift förnärvarande att motverka den kostnadskris somhotar det svenska näringslivet och därmedsysselsättningen, den regionala balansen ochlandets ekonomiska tillväxt. Bl.a. den nyaregionalpolitiken för 90-talet har därför som ett avsina mål att stimulera en god ekonomisk tillväxtgenom utveckling av befintligt näringsliv och stödtill nyetableringar.Regeringen har dessutom i ensärskild proposition till lagt fram förslagtill en fortsatt tillväxtorienterad näringspolitik.Förslagen anvser bl.a. kommunikationer, forskningoch utveckling samt utbildning.I propositionen föreslår regeringen också attregionalpolitiskt företagsstöd skall kunna lämnasför att utlokalisera ytterligare verksamheter inomden privata tjänste- och servicesektorn frånStockholmsregionen. Exempel härpå är vissaideella organisationer och intresseorganinsationer.Många av förslagen i denna tillväxtpropositionkommer säkerligen att få betydelse för Gävleborgslän.Sammanfattningvis visar, enligt min mening, deåtgärder som jag nu nämnt att regeringen arbetarintensivt med de frågor som tagit upp.Anf. 16 ():Herr talman! Jag vill tacka industriministern försvaret, som är långt och mångordigt. Äntligen fårvi ha den här debatten. Jag ställde mininterpellation före juluppehållet. Men vi kan tyvärrkonstatera att sysselsättningsläget för Gävleborgabsolut inte har ändrats åt det bättre hållet underden tid som har gått efter det att jag ställde mininterpellation. Tyvärr är det tvärtom.Svaret är fylligt och mångordigt. Jag kan barakonstatera att det är en redovisning över vad somgörs totalt sett. Det är en upprepning av debestämmelser som vi väl känner till. Det äringenting nytt i svaret, inga nya besked och ingaframåtsyftande löften, som vi så väl behöver nu förGävleborgs län, för att vi skall få framtidstro.Naturligtvis är det många bra insatser som görs,men de räcker absolut inte. Jag vill direkt ställa eninledande följdfråga till industriminstern: Tyckerindustriminstern att de här uppräknade åtgärdernaräcker i nuvarande läge? är ett fintindustrilän och kommer också att vara detframöver -- det är jag övertygad om. Storastrukturella förändringar har genomförts underhela 80-talet, utan något speciellt samhällsstöd. Dethär gäller inte bara inom industrin utan även inomden offentliga sektorn. Dessa förändringar pågårfortfarande. De är helt enkelt nödvändiga för skall kunna behålla sin konkurrenskraft och bliså effektiv som det krävs . Men vi kankonstatera att ungefär 4 000 arbetstillfällensamtidigt försvunnit. sker försämringarnasnabbt, speciellt för del. är 5 200människor där arbetslösa. Genomsnittssiffran iprocent är . Det kan vi jämföra medgenomsnittet totalt för landet. Vi har vissakommuner, t.ex. och , därarbetslösheten är en bra bit över 4 %.Jag håller med industriministern om att dennegativa sysselsättningsutvecklingen beror på denfelaktigt förda ekonomiska politiken. Här har maninte haft kraft och förmåga att hålla tillbakainflationen under den långa högkonjunktur somhar varit. Det har försämrat möjligheterna förnäringslivet att vara konkurrenskraftigt.Industriministern betonar i svaret att man i det nyaregionalpolitiska beslutet kraftigt har ökatdelegeringen av resurser och ansvar tilllänsstyrelserna. Men det är precis vad jag vill sättafingret på, för hur fungerar det i praktiken? Jo, allade regler som är uppräknade i svaret är direktknutna till om man tillhör stödområde eller inte.Jag anser att två åtgärder behöver vidtas direktbeträffande lokaliseringsstöd till länsstyrelserna. Tasteget fullt ut och låt länsstyrelserna få helaansvaret för hur resurserna skall användas. Ta bortalla förbehåll och bestämmelser, i alla fall tillfälligti den här speciellt svåra situationen. Länsstyrelsenvet själv bäst, och har den bästa kompetensen, hurman skall få maximal effekt och få framstimulansåtgärder.Den andra åtgärden är att länsanslaget måste öka.Jag håller inte med industriministern om att det ärtillräckliga resurser, att de räcker mycket väl, somindustriministern säger i sitt svar. Jag vet att det hargjorts framställningar där man påpekat att anslagetinte har ökat. Här behövs ytterligare miljoner.I svaret nämns naturligtvis fina insatser när detgäller ökad beredskap påarbetsmarknadsutbildning. Naturligtvis måste viockså få del av de budgetförstärkningar som det nuhar fattats beslut om. Men återigen: det är alldelesför många restriktioner för att pengarna skallkomma direkt till de utsatta, de berörda. Ta bortolika restriktioner så att vi kan få de bästaeffekterna av insatserna för ökadarbetsmarknadsutbildning. Låtlänsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarnasjälva få avgöra hur pengarna skall användas.Länsarbetsnämnden har presenterat ett mycketintressant paket för , där man pekarpå olika idéer för hur man skulle kunna få nerarbetslöshetssiffrorna till en normalsysselsättningsnivå. Det begärs 50 miljoner per årunder . Man bedömer att det skulle räcka föratt vi skall kunna komma ner till normalaarbetslöshetssiffror. Då vill jag frågaindustriministern: industriministern beredd attförenkla reglerna, att ta bort de besvärligarestriktioner som i praktiken til syvende og sidst fåreffekten att man inte når direkt fram medpengarna?Anf. 17 HANS ():Herr talman! Formellt gäller det här främstregionalpolitik, men jag tror att det är viktigt attsäga att det inte är där som de stora och viktigasatsningarna för Gävleborts län kan göras. Hade vihaft den här debatten skulle viha sagt: Vi vill ha ett paket, vi vill ha storasatsningar på just . Men vet vi attdessa paket lätt hamnar där man har kontakteruppåt, det är egentligen inte fråga om behoven. Detär bra att regionalpolitiken lagts om så att man nusatsar mera på generella åtgärder. Det är nu också en växande insikt om atttjänsteproduktionen måste öka -- det har att göramed utbildning. Man skall ta till vara denkreativitet som finns ute i länen. Det är också bramed satsningar på kommunikationer.Regionalpolitiken har, tycker jag, blivit vettigarepå det sättet att den skall stimulera det som finnsute i länen, särskilt i de län som långsiktigt har enbesvärlig utveckling. Men de problem som äraktuella nu är framför allt andra. Jag måste säga atten sak som var bra för är denproposition som kom om svenskenergipolitik. Den innehöll ett besked som ärjättefint för industrin i vårt län, därför att vi harextremt exportberoende industrier, tungabasindustrier och mycket stort elberoende.Snabbavveckling av kärnkraften skulle ha slagitmycket hårt. Så den energipolitiska propositionsom kom utgjorde ett mycket fintbesked för län.Jag tycker att industriministern skall ta åt sig en delav äran nu när skall söka medlemskap i är utomordentligt viktigt för ett län som är såexportberoende som . Man kan säga attdet är viktigt för hela , men jämför en regiondär de flesta människor arbetar inom den offentligasektorn -- den kommun som vi befinner oss i nu --och väldigt få i den konkurrensutsatta sektorn medett län som vårt. För oss betyder energipolitikenoch EG-politiken, naturligtvis också den generellaekonomiska politiken, mycket mera. När vi hadehöga marginalskatter som ledde till kraftigalönestegringar i för att människorna skullekunna behålla något efter skatten, slog inflationenpå hela landet, men den slog allra tydligast iextremt exportberoende län.I i gjorde vi en studiesom kom ut . Det var svårt för honom att föra utbudskapet, för vad han sade i rapporten var att detskulle bli brist på arbetskraft , i ettläge då vi upplevde att hade bland denhögsta arbetslösheten i landet 1985. Då skulle vialltså gå ut och säga att det blir brist på arbetskraft.Men det var precis så det blev. Även våra industrierdrabbades av att kunna sälja på världsmarknadenmen att inte kunna dra till sig tillräckligt medarbetskraft, i ett län där vi hade de högstasjukskrivningarna i landet och mycket stort antalförtidspensioneringar. Därför är skattereformenviktig för hela landet men särskilt viktig förkonkurrensutsatta län.Kurt studie omfattade åren 1968--1982.Erfarenheterna visade att när konjunkturen iSverige går upp eller ner , så hade det varit1,i . Det var etterfarenhetsvärde. Vi vet inte om det är högre ellerlägre , men vi har alltså, som sade,redan nu arbetslöshet i . Skullearbetslösheten i gå upp är detsannolikt att den skulle öka med mellan 3 och3,i vårt län. Jo, därför att en så stordel av de sysselsatta i vårt län finns inom industriersom verkar inom den konkurrensutsatta sektorn,inte tjänstemän inom byråkratin, den offentligasektorn eller industrier som har varit skyddade påen hemmamarknad. Därför är de väsentligasteinsatserna för insatser förinflationsbekämpning, energipolitik och EG-politik. Här hälsar jag regeringen välkommen. Detär dessa som är de stora och viktiga insatserna.Dessutom behövs alltid regionalpolitik, men viskall inte tro att regionalpolitiken kan lösakonjunkturproblem, utan där krävs en långsiktigutbyggnad. Ett sådant län som vårt är framför alltbetjänt av att det förs sådan ekonomisk politik attlandet kan slå vakt om sin konkurrenskraft.Jag har alltså inte invändningar mot vadindustriministern sade, men jag tycker attindustriministern skulle ha poängterat sin roll påenergiområdet, för det är väl så viktigt för vårt län.Anf. 18 ():Herr talman! Industriminister ger i sittinterpellationssvar till en rad exempelpå positiva och målmedvetna satsningar ochprojekt i . För mig är dettahoppingivande. Sanningen är den att vigävleborgare har stora möjligheter att positivtpåverka utvecklingen i vårt län.Jag vill passa på att ge några konkreta exempel påvad vi gör i och vad vi kan göra.Under 1989 har tillsammans medlänsmyndigheter, organisationer och näringslivarbetat fram en samlad länsstrategi. Vi skall satsapå en utvecklad arbetsmarknad och på utökadeinsatser på utbildningsområdet. Förhoppningen äratt vi med gemensamma krafter och ökadsamverkan får en positiv utveckling av länet.Genom konkreta åtgärder skall vi fullfölja de delari länsstrategin som rör det arbetsmarknadspolitiskaområdet. Ytterligare kraftfulla insatser behöversjälvfallet också vidtas inom andra politikområdenför att man skall kunna uppnå full effekt påutveckling och sysselsättning.Länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarnahar goda erfarenheter från genomförda ochpågående samverkansprojekt, där samordning avresurserna personellt och ekonomiskt har kunnatske. Med förhållandevis små medel kan ettgynnsamt utvecklingsklimat erhållas i lokalaprojektgrupper.Ett exempel på åtgärdsförslag från genomfördaprojekt är . Det avslutades i juli1989 och var ett samverkansprojekt mellanSöderhamns och kommuner. Ett annat ärHovalanprojektet, som avslutades den 30 juni1989. Det var ett samverkansprojekt mellanHovalan och kommuner, ,och arbetsförmedlingen.Ett tredje är , som skall pågåtill . Det gäller företags- ochutbildningsinsatser i Hudviksvall, ochNordanstigs kommuner.Herr talman! Erfarenheter av dessa projekt ochandra liknande projekt är mycket goda. Det är nunödvändigt att behålla uppnådda effekter ochstimulera till ytterligare insatser. Det är särskiltviktigt i en vikande konjunktur. Vi har allamöjligheter att ta vara på och utveckla våraprojekt. Idéer saknas inte. Men det är klart att vibehöver regeringens stöd i många projekt.Exempel på nya aktuella projekt är:-- Kompetensutveckling i företag -- konkretaansökningar finns inlämnade tilllänsarbetsnämnden från sex företag. Samtligaansökningar är väl genomarbetade och motiveradeför genomförande.-- Utlokalisering av sysselsättning frånStockholm/-- fortsatta insatser föratt stimulera flera tjänsteföretag att etableraverksamhet i länet.-- Lokal satsning och utveckling av de centraltutarbetade branschprogrammen -- en lokalmobilisering krävs för att få önskad effekt ochuthållighet i programmen.-- Medverka i utvecklingen av lokalakunskapsföretag -- ett exempel är Alftarehabiliteringscenter som har en storutvecklingspotential.-- Stimulera företagen till vidareförädling avprodukterna -- t.ex. inom trä- ochpappersmassaindustrin -- och utveckla enträteknikcentral med nya samarbetsformer mellanföretag inom träindustriområdet.Herr talman! beslutade omregionalpolitikens inriktning för 90-talet. Beslutetinnebar en delegering av resurser och ansvar förlänens utveckling till länsstyrelserna. i för regionalautvecklingsinsatser har mer än fyrdubblats /83, från 16 till 70 milj.kr.Länet har fått ökad resurser och befogenheter samtutökat ansvar för utvecklingen. Det kommer tillstor del an på oss själva att inte bara se hindren förutveckling utan att också se möjligheterna.I morse kunde vi höra på radion om Söderhamnsutvecklingscenter. Jag tycker att vi skall passa på attge en eloge för vad den harkommit fram till. Det visar sig att man medförenade krafter kan få en positiv utveckling ikommunen.Herr talman! Vi socialdemokrater har motioner tillriksdagen och på annat sätt tagit upp situationen ivårt län.