prot · GF0934 · 1991-11-28 00:00:00 — Manhar kommit en bra bit på vägen i arbetet med attlösa frågorna om rätten till land och vatten. Det serut att bli en modell som grundar sig på ett kollektivtägande av de traditionellt brukade områdena. Manutgår ifrån vilka som stod på renlängd 1890. Det ärderas ättlingar som skall ingå i samekollektivet. Detär alltså inte bara fråga om rättigheter för renägare.Finska grundlagsutskottet har haft förslaget påremiss och gett det sitt gillande.Jag har här i tidigare nämnt den finskadoktorsavhandlingen av omLapparnas rättsställning i --från1600-talet. Den är nu översatt till svenska ochutkommer snart i bokform. Jag har lyckats kommaöver ett sammandrag av avhandlingen och kanintyga att den är mycket intressant. Den kommersäkert att kunna vara till hjälp även för våralagstiftare, men den kommer förhoppningsvis ävenatt bli ett bra underlag för den debatt och dendiskussion som sannolikt och förhoppningsviskommer till stånd i anslutning till den utlovadepropositionen.Under förra riksdagsperioden var tre som jagtycker stora samepolitiska frågor aktuella:samerättsutredningens förslag om ett sameting,169 och konflikten mellansamer och skogsbolag i . Den ambitionsom utredarna i samerättsutredningen hade om attett sameting skulle kunna inrättas redan denna höstgrusades. Inga som helst initiativ togs för att göradet möjligt att ratificera 169. Denrättsprocess som inletts i är intevärdig en demokrati. En svensk--samisk konflikt avden dignitet som det här är fråga om bordebehandlas på den politiska arenan.Herr talman! Jag vill som avslutning även påpekaatt det för den samepolitiska saken skulle vara enfördel om frågorna hanterades av ett endadepartement. Jag tror inte att denna gamla modellmed att frågorna är uppdelade på lika departementär bra. Den nya regeringen borde tänka om även idenna fråga och söka en annan modell för atthantera samepolitiken framöver.Anf. 37 ():Herr talman! beklagade attutrikesutskottet inte hade givit tillfälle för samernasnationalråd att ge synpunkter på detta ärende.Får jag påpeka att varken jag eller utskottets kanslikänner till någon framställning från samernasnationalråd i den frågan.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkanden /92:KU7, KU4, KU6, KU9, KU3och KU15, utrikesutskottets betänkanden1991/92:UU3, UU4, UU5, UU6 och UU7 samtjustitieutskottets betänkande 1991/92:JuU10.Konstitutionsutskottets betänkande KU7Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU4Först biträddes reservationen av ochIngvar -- som ställdes motmeningsyttringen av -- medacklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 228röster mot 60 för reservationen av . 4 ledamöter avstod från attrösta.Konstitutionsutskottets betänkande KU6Mom. 1 (Dalamodellen)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot128 för reservationen av m.fl.Mom. 2--8Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU9Mom. 1 (nationaldagen som helgdag)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot128 för reservationen av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU3Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU15Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU3Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU4Mom. 4 (sanktioner mot )Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16för meningsyttringen av momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU5Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU6Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU7Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU10Utskottets hemställan bifölls.15 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:53 Förslag till nylagstiftningför kabelsändningar m.m.1991/92:K4 av och (nyd)1991/92:K5 av m.fl. (s)1991/92:K6 av och (m,fp)1991/92:K7 av m.fl. (v)1991/92:K8 av von der Esch och ()med anledning av prop. 1991/92:72 Sänktsocialavgift till sjukförsäkringen1991/92:Sf16 av m.fl. (v)16 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställts1991/92:205 av () tillutrikesministern om gatubarn i Brasilien:Brasilien ratificerade FNs barnkonvention den 24september 1990. Konventionen innehållerbestämmelser avsedda att tillförsäkra barngrundläggande rättigheter och att bereda barnskydd mot övergrepp och utnyttjande.I storstäder lever tusentals barn ochungdomar på gatorna och försörjer sig på att stjäla,därför att det är det enda sättet för dem attöverleva. har jag fått uppgift om att 492 avdessa barn mördas i under 1990.Barnen skjuts därför att de tvingas stjäla för attöverleva. Affärsmän i staden ser detta som ennyttig upprensning. Verksamheten finansieras ochorganiseras dessutom av dem. Enligt samma källaär det i första hand poliser som på sin fritidverkställer dessa dåd. Detta är ett sätt för polisenatt få extra inkomster.Min fråga:Avser regeringen att inom ramen för detinternationella samarbetet agera för att förbättragatubarnens situation i storstäder?1991/92:206 av () tillkommunikationsministern om Öresundsbron:Kommunikationsministern var i Danmarkoch diskuterade med sin kollega om Öresundsbronoch därtill sammanhängande frågor. Uppgifter somframkommit i dansk och svensk press tyder på attplaneringsarbetet har tappat fart, såväl på densvenska som på danska sidan.I det avtal som undertecknats av ochSveriges sägs att inriktningen skall vara attanläggningsarbetet med Öresundsförbindelsenpåbörjas . Dessutom åligger det de bådastaterna att möjligt tillse att det bildas ett avrespektive stat helägt aktiebolag. Så skedde tidigt iSverige medan däremot bolagsbildningen iDanmark har dröjt tills i dagarna.Problem har dessutom uppstått med byggandet avtunneln under Stora Bält, vilket enligt danskakällor riskerar försena arbetet medÖresundsförbindelsen.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågakommunikationsministern om han avser attmedverka till att den ursprungliga tidsplanen förÖresundsbron kommer att kunna hållas.1991/92:207 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslivsfonden:Centern har medverkat till att inrättaarbetslivsfonden. Medel ur fonden skall användasför att förbättra arbetsmiljöer och att rehabiliteraanställda. Förhoppningen är bl.a. att fonden skallskapa positiva förebilder, som visar hurarbetsplatser kan utvecklas och bli mer fysiskttrygga och socialt väl fungerande miljöer.Många projekt har igångsatts i detta syfte med godaresultat. Det är dock huvudsakligen de störreföretagen som ansökt och beviljats medel urfonden. Småföretagsägare får endast en litenprocentandel av medlen.Mot denna bakgrund vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Ämnar arbetsmarknadsministern vidtaga någraåtgärder så att fler småföretagare kan få del avarbetslivsfondens medel?1991/92:208 av () tillutrikesministern om Burma:Tecken tyder på att militärregimen i trapparupp våldet i landet. Oppositionsledaren ochNobelpristagaren förblir ihusarrest.Sverige är i FN huvudförslagsställare till enresolution som fördömer brotten mot mänskligarättigheter i . I resolutionen krävs vidare attmilitärregimen skall avgå och att valutslaget skallgälla.Vilka övriga åtgärder förbereder regeringen för attprotestera mot den burmesiska militärregimensbrott mot mänskliga rättigheter?1991/92:209 av () till statsrådet om reavinstbeskattningen av konstm.m. :Lagstiftningen om realisationsvinstbeskattning avlös egendom ändrades fr.o.m. den 1 januari 1991.Innebörden av den nya lagstiftningen var attrealisationsvinstbeskattningen blev evig ochutgjorde av vinsten.Med erfarenhet av de försäljningar av konst ochantikviteter som genomförts i ,talar stor sannolikhet för att intäkterna avreavinstskatten kommer att bli synnerligenobetydliga, detta dels på grund av att mycket avhandeln inom landet vad beträffar dyrbara objektsuccessivt förs över från den etablerade seriösamarknaden till andra kanaler, dels på grund av atthandeln flyttar utomlands.De regler som gäller för reavinstbeskattning avkonst och antikviteter snedvrider den inhemskakonkurrensen, gynnar utländska konkurrenter iförhållande till svenska företag och stimulerar tillutförsel av kulturskatter från , samtidigtsom de statsfinansiellt i stort sett saknar betydelse.Vad avser statsrådet göra för att återskapa rimligaförutsättningar för en fungerande svensk handelmed konst och antikviteter?1991/92:210 av () tillbostadsministern om FNs fjärde kvinnokonferens:Inför FNs miljökonferens i har en svenskkommitté arbetat för att samordna de svenskainsatserna. Inför iBangkok 1990 förbereddes på liknande sätt detsvenska arbetet.Jag vill fråga jämställdhetsminister vilket sätt förbereds det svenska deltagandet iFNs fjärde kvinnokonferens ?1991/92:211 av () till statsrådetBeatrice om huvudmannaskapet förgymnasieskolan:De senaste skolreformerna har för landstingens delresulterat i administrativt merarbete och ökadeundervisningskostnader.Landstingen har varit huvudman för utbildningmotsvarande omvårdnadsprogrammet ochprogrammet för barn- och fritid. Det senare haröverförts till kommunerna. Landstingen står med imånga fall nästan halvfulla vårdskolor. Visspersonal har använts till båda utbildningarna.Samlärning i större grupper är ej möjlig.Statsbidragen för landstingsutbildningarna (ävenför naturbruksprogrammet) ges tillprimärkommunerna. Detta medför administrativtickeproduktivt merarbete.Min fråga till statsrådet är:Avser statsrådet att vidtaga några åtgärder för attundanröja de onödiga besvär och kostnader somovanstående föranleder?1991/92:212 av () tillkommunikationsministern om Europaväg 6:E 6:an som motorväg genom är nu klarfram till till mångas glädje. finns en färdig utbyggnadsplan för 1990-talet. Den fortsatta utbyggnaden från Ljungskilemed ny bro över Sunnigesund till Torp norr omUddevalla hade av ekonomiska,arbetsmarknadsmässiga, praktiska ochtrafiksäkerhetsskäl hoppats få börja med i börjanav 1992.Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till kommunikationsministern: ställa medel till förfogande föromedelbar fortsatt utbyggnad av frånLjungskile och norr över i ?17 § Kammaren åtskildes kl. 14.13.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.10 § anf. 30 delvis och avförste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.