prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Attirra omkring mållös kan aldrig leda till något gottresultat.Vi efterlyser alltså i första hand etthushållningsmål, ett mål som pekar fram mot denhalvering som brukar tala om och somöverensstämmer med Brundtlandkommissionensrekommendationer. Om man minskar omåret , har man nått det mål som Brundtlandoch talar om.Vårt andra krav är att stoppa kärnkraften. Det skallhelst ske , även om det kommer att krävadrastiska åtgärder. Men om hela folket vill såkommer det att gå, det är vår övertygelse, utankaos och arbetslöshet. Det kravet kan bli aktuelltöver , om vi får en tillräcklig storkärnkraftsolycka i vårt land eller i vår omedelbaranärhet. Vi anser det upprörande att det inte finnsen katastrofplan för snabbavveckling avkärnkraften.Eftersom vi vet att vi inte kan få med oss folket påen snabbavveckling , föreslår vi det näst bästa,en avveckling . Går kammaren inte hellermed på det, kräver vi slutligen en lagstiftning omavveckling till år 2010.Jag tror att det krävs en lagstiftning. Vilkentrovärdighet kan industriministern ge åt årtalet2010? Han gladde oss genom attuttala att det var hans bestämda uppfattning attdetta var ett mål som inte kunde uppges. Men vi ärju så vana vid att oåterkalleliga mål och beslutsnabbt kan återkallas. Det krävs nog mer för att getrovärdighet åt året 2010.Vårt tredje krav är en avveckling av större delen avde fossila bränslena. Vi har satt målet på 25år. Det finns goda skäl för detta.Koldioxidproblemet är ett av de starkaste, men detfinns fler utsläppsproblem: kväveoxider,svaveloxider, kolväten, koloxid, tungmetaller ochaska. Sedan har vi importberoendet,handelsbalansproblemen och den inhemskasysselsättningen, som alla pekar mot att vi skalleliminera dessa miljöfarliga importbränslen.Problemen med att minska användningen av de härbränslena underlättas av vårt effektiviserings- ochhushållningsprogram -- -- liksom vårtprogram för utveckling av de förnybaraenergikällorna.Vårt fjärde krav är sålunda en stark och medvetensatsning på förnybar energi. Vi har i våraenergimotioner angett målen sikt:Användningen av biobränslen skall fördubblas tillår 2016 från 64 till /år. Vindkraften skallpå utvecklas så att den ger /år.Solvärme och spillvärme skall öka från 8 till 17TWh/år.På vattenkraftssidan, för det femte, är vårt främstakrav att de fyra nationalälvarna skallgrundlagsskyddas och att naturen i övrigt skallrespekteras, vilket leder till att vi inte tror på merän någon TWh/år i ökning, främst genomeffektivisering av befintliga anläggningar, alltså de66 TWh som för länge sedan har uttalatsåsom ett långsiktigt mål.På forskningssidan kräver vi för det sjätte attinsatserna när det gäller kärnenergi och fossilabränslen hålls på en miniminivå som huvudsakligengår ut på att skydda miljö och människor mot dessaenergiformers negativa egenskaper. Det gäller juatt på bästa sätt -- eller rättare sagt minst dåliga sätt,för vi tror ingalunda att det finns något bra eller''helt säkert'' sätt -- att ta hand omkärnkraftsavfallet. Just att det inte finns några brasätt är ytterligare ett skäl för att sluta produceradetta avfall så snart som möjligt.Energiforskningen skall gå ut på delseffektivisering av energianvändningen på allaområden, dels utveckling av de förnybaraenergikällorna. Mera långsiktiga projekt som börprioriteras är solceller, produktion och användningav vätgas, batterier och bränsleceller. Det gäller attfå fram bättre teknik, och därför vill vi utöka denstatliga forskningen till 500 000 milj.kr.per år.Vilka styrmedel vill då använda?Katastrofer sker med automatik, det vet vi frånromarrikets undergång, katolska kyrkanssönderfall och engelska imperiets fall. Det behövsinga starka styrmedel, katastrofer växer framinifrån. Så är det med den ekologiska katastrof somi kombination med befolkningsexplosionen hotarmänsklighetens framtid. Låter vi baramarknadskrafterna ha sin gång, kommerförstörelsen att fortskrida, och när förtvivlan ochfrustration nått en viss gräns kommer krigen, desmå och de stora.Lika litet som demokratin klarar sig utan bestämdatekniska och moraliska regler görmarknadsekonomin det. Vi miljöpartister villanvända marknadsekonomins krafter för att vridaenergipolitiken i en riktning som är förenlig medglobal överlevnad. Det betyder att skatter, lagaroch statliga stöd måste användas för att påverkaproduktion och konsumtion.Det allra mest grundläggande är -- och det har jagupprepat i denna kammare -- attminska skatten på det som mänskligheten har gottom och som ständigt förnyas, nämligen mänskligarbetskraft. Sedan skall vi öka skatten på det sommänskligheten har ont om -- energi och råvaror.Och skall skatten främst läggas på deproblematiska energiformerna: uran och fossilabränslen. De måste göras så dyra att vi baravill använda dem för vissa specialändamål. Urankan exempelvis användas till att färga glas. Sågjorde man på 1800-talet.Den omställning av våra energisystem tilllångsiktigt hållbara, solidariska och miljövänligasystem som vi kräver vill vi genomföra genom ensamordnad politik. Energiskattepolitiken, som ärinriktad på lika skatt för alla som nyttjar energi,skatt på energiråvaran och ingen skatt påomvandlingsprodukterna såsom elektricitet, är enhörnsten. Härtill återkommer vi i nästa ärende häri kammaren. har vi krävt kraftigt sänktaarbetsgivaravgifter.De råvaruskatter, exempelvis på uran, som viföreslår kommer att göra elkraften lika dyr som iEG. Vissa svenska industribranscher kommer dåeventuellt att få svårigheter. Därför föreslår vi i enreservation till dagens betänkande att 1 miljardkronor avsätts till stöd för sådana branscher, så attinga snabba och svåra arbetslöshetsproblemuppträder.De stöd som trepartitrojkan föreslår tillkraftvärme, biobränsleanläggningar, vindenergioch solvärme betraktar vi som en Potemkinkuliss.Den ger intryck av att man satsar kraftfullt påalternativ energi för att kärnkraften skall kunnaavvecklas. Det är möjligt att man lurar allmänhetenmed detta. Men, som påpekade,industrin lurar man inte och kraftindustrin inteheller.Industrin kan räkna och inser att förslagen ärkosmetiska och att i realiteten allt pekar på attkärnkraften blir kvar även , i allsynnerhet som man inte satsar kraftfullt påeffektivisering och hushållning. En så enkel saksom tydliga lättlästa energideklarationer på allaelkrävande apparater har regeringen efter nio årvid makten inte lyckats få fram.Miljöpartiet föreslår förutomskatteomläggningarna, som är en hörnsten,betydligt kraftfullare stöd. Vi föreslår 2 miljarderkronor över budgeten som stöd till deförnybara energiformerna och utveckling avenergihushållning, ett stöd som borde vara större,men vi kan inte räkna med att få fart påverksamheten . Därför föreslår vi också ivåra reservationer att stödet trappas upp underkommande år.Dessutom har vi, som kammaren vet vid det härlaget, föreslagit att skall delas upp ochdelvis försäljas. Vi har många goda energipolitiskaskäl för det. Av de 50 miljarder som detta kan gebör enligt vår uppfattning 5 miljarder investerasårligen på energisektorn och 5 miljarder påtrafiksektorn, dels i rent statliga projekt, dels i formav billiga investeringslån, vilket också framgår avvåra reservationer, lån till dem som skall byggavindkraftverk, lån till dem som vill investera iindustri som producerar utrustning för inhemskabiologiska bränslen och deras användning.Dessa insatser skulle inte bara kraftfullt bidra till attbygga upp system för energieffektivisering ochförnybar energi. De skulle dessutom skapatiotusentals jobb i glesbygd och på orter somdrabbas av industrinedläggningar. Vi menar attdetta är ett absolut måste i en period med växandearbetslöshet, då AMS-politiken med all säkerhetkommer att visa sig otillräcklig. Att vi på köpet kanfå fram nya produkter som kan exporteras är ettytterligare plus, särskilt som det rör sig omprodukter som passar in i ett ekologiskt suntsamhälle, vilket det ju blir fråga om med vårtförslag.Jag är säker på att vi lyckats komma med förslag tillintegrerade system på miljö-, energi- ochsysselsättningssidorna som skulle, om degenomförs, innebära ett påtagligt första steg iriktning mot en ekologiskt hållbar framtid, som viinte skulle behöva skämmas för inför de fattigaländerna.Min kritik av energitrojkan har väl framgått av detredan sagda. Den kan sammanfattas på följandesätt. Man har låtit industriintressena ochkärnkraftsetablissemanget styra. Man saknarhållbar problemanalys. Man inser inte attgrundproblemen heter uran, fossila bränslen ochineffektiv energianvändning. Därför blirprogrammet ett fegt lappverk, som inte görkärnkraftsavvecklingen trovärdig. Manblundar för det enda som verkligen skulle göraavvecklingen trovärdig, nämligen att stoppa enreaktor . Det kan, som ocksåframhöll , ske förmodligen utanatt svenska folket skulle märka att det bara finnselva reaktorer kvar.Moderaternas energipolitik är ju huvudsakligen enicke-politik och kan kritiseras just därför. Världenstillstånd har inte råd med en icke-politik. Att låtakortsiktig lönsamhet styra politiken i världen ledertill fördärv. Till icke-politik hör inte skall ha höga skatter och avgifter påmiljöförstörande utsläpp och energiförbrukning.Det finns dock en egendomlighet i den moderataenergipolitiken. Man talar mycket omkoldioxidtaket. Man vill t.o.m. minska CO2-utsläppen. Däremot talar man mindre om övrigaväxthusgaser.Hur det skall gå till när man inte vill ha någonbroms på energiförbrukningen och alldeles särskiltinte vill ha någon broms på bilismen och flyget, ärsvårt att förstå. Men det behövs inte heller. Så längeman slaviskt håller sig till det somenergietablissemanget förkunnar behövs varkenlogik eller system, man har ändå en mäktigdraghjälp. i det norskaframstegspartiet sade vid förra valet: I Sverigebehövs inget framstegsparti. Han hade alldeles rätt. Jag grubblarfortfarande på vad som har plockat fram IanWachtmeister och är ledsen . bekräftas att valtfel väg på energiområdet liksom tidigare påmiljöområdet. För dem som förstår är 1988 årsillusioner undanryckta. Jag tror dock inte attsvenska folket förstår det. Det finns inga storamiljöpartier. De fyra gamla partierna har svikit sinalöften liksom de svikit många löftentidigare på energipolitikens område. Svenska folketär ännu vilset, men vi miljöpartister kommer så gottvi kan att försöka välta kulisserna i den valrörelsesom stundar.Vårt budskap är inte insmickrande -- tvärtom.Världens räddning kräver både kunskap och moral,men också uppoffringar i vår del av världen. Detvill människorna helst inte se.Herr talman! Jag började med att citera HarryMartinson. Jag slutar med ett annat citat:''Det ohyggligaste med människornaär att de inte vågar tänka.Om de verkligen tänkte ut konse-kvenserna av den verklighet delever i, skulle de dö av skräck --eller förändra världen. ''Det är, herr talman, vad den gröna rörelsen villinspirera människor till -- att se verkligheten ochförändra världen.Anf. 75 () replik:Herr talman! inledde med attbeskylla för svek. Vi hade sålt oss för engrynvälling osv. poängterade han attmiljöpartiet har misslyckats. Under miljöpartietstid i har utvecklingen på miljöns områdevarit katastrofal. Jag kan i och för sig förstå att detkänns bittert. Det var inte på de premisserna som nitänkte er att komma in i . Men jag tyckerockså att det skall stämma er litet grand tillödmjukhet. Det går inte att från enminoritetsställning ständigt uppnå resultat, om maninte är beredd att vara realpolitiker.Det är symboliska insatser som vi kommer fram tilli uppgörelsen, säger . Jag vill noghävda att t.ex. på vindkraftsområdet är 25 procentsinvesteringsbidrag och avskaffande av elskatten påde mindre kraftverken -- upp till 500 kW -- en insatssom kan bryta väg för en mycket intressant och heltkommersiell utveckling för de medelstoravindkraftverken. Det är ingen symbolisk insatsutan en avgörande insats på vindkraftsmarknaden.Tekniken på solsidan har gått snabbt under desenaste åren. Jag tror att det om alla goda kraftersamverkar här finns en möjlighet att det 25-procentiga bidraget kan öppna marknaden ochmöjliggöra en industrialisering av tillverkningensom gör att priserna kraftigt kan sänkas. Därmedhar också den marknaden fått en möjlighet.Biobränlsena bemöts med en helt annanrespekt och med stort intresse från industrins sida,från de stora bostadsbolagens sida osv. Även därfinns det möjligheter att genom uppgörelsen få tillstånd en vändning. Vad vi saknar är självfallet enkoldioxidskatt på elproduktionen, men kanskeäven den kommer när frågan blir aktuell i EG.Jag vill nog hävda, , att centernsgenuina miljö- och energipolitik är lika oskadd i dagsom . Vi står för den fullt ut. Vi ärsamtidigt beredda att aktivt medverka till att ipraktisk politik nå resultat i vår politiks riktning.Det ansvaret borde fler partier ta.Anf. 76 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis inte lätt att veta,, var man skall dra gränsen förkompromisser i politiken. Tyvärr har vi inte haftnågon anledning att kompromissa, för vi har aldrigblivit inviterade till några överläggningar.Socialdemokratin valde såvitt jag har förstått attinvitera och folkpartiet.Något har naturligtvis skett, men när man t.ex.räknar på stödet om 25 miljoner till vindkraft,vilket motsvarar investeringar om 100 miljoner omåret fram , finner man att det innebär skrapar ihop ungefär vindenergi. Detär förmodligen inte så mycket att komma med närman skall avveckla kärnkraften. Det behövsbetydligt kraftigare tag.Vad som har oroat mig i den här uppgörelsen är attden för den stora allmänheten ger intrycket att dethär verkligen sker något. villytterligare förstärka det intrycket med sitt inläggom att det görs någonting kraftfullt. Om manextrapolerar satsningen 10 milj.kr. i statligtstöd till solenergi, finner man att den leder tillbråkdelar av en terawattimme solvärme år 2010.Om tycker att man verkligen har vunnitnågonting på att gå in i denna kompromiss, må manväl tycka det. som miljöparti i riksdagenär det i så fall ett mycket blygsamt resultat förcentern.Jag hoppas att sade fel när han sade atthan misslyckats med att få till stånd enkoldioxidskatt på elproduktionen. Vi är medvetnaom det, men han glömde väl att säga att vi ocksåskall ha en uranskatt på elproduktionen och att viskall ha lika hög skatt på uran som på kol.Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag tror att det är viktigt att vi allautgår från att det är startbelopp som vi här talar om.Det måste vara vår gemensamma målsättning attgäller ett introduktionsstöd och att vi skall skapa deförutsättningar som behövs för att få till stånd destora satsningarna efter detta. Det leder alltså intenågon vart att använda den matematik som LarsNorberg tillämpade, men med felaktiga siffror, närhan försökte räkna ut summan av anslaget och denegna insatsen. Grundförutsättningen är att anslagetskall leda till mycket mer. Dit kommer vi också, omalla goda krafter samverkar till att utnyttja demöjligheter som den här uppgörelsen ger.Man talade om biobränsle, och i det sammanhangetär koldioxidsatsningen i samband medelproduktionen väsentlig. Det är där som vi måstefå till stånd en bättre balans. När det gälleruranskatten står kvar vid sitt urspungligaförslag om produktionsskatter, men detta berörsicke i uppgörelsen.Anf. 78 () replik:Herr talman! Det är beklagligt att intecenterpartiet har fått något gehör för en uranskatt.Jag vet att ni har försökt. Det är enkel logik att kolär ett miljöfarligt och dåligt bränsle och att det börvara hårt beskattat. Samma sak gäller uran. Ombåde kol och uran beläggs med hög skatt blir det enkraftig stimulans till användning av de inhemskabiologiska bränslena.Miljöpartiet kommer självfallet att på allt sättstödja en utveckling mot ökad satsning på dessaenergiformer, dvs. solvärme, vindkraft ochkraftvärme. I den mån vi kan samverka medcentern på den fronten ser jag framemot detta med glädje. Jag hoppas att vi på detviset kan driva socialdemokratin och irätt riktning.Anf. 79 ():Herr talman! Först vill jag kommentera det faktumatt näringsutskottets ordförande inte står under dagens betänkande medsitt namn. Det beror enbart på att han varförhindrad att närvara vid vårt sistajusteringssammanträde.I de här sammanhanget vill jag gärna till LennartPettersson, eftersom han nu lämnar ,framföra den socialdemokratiska utskottsgruppenstack för ett fint arbete och ett gott kamratskapunder de år vi arbetat tillsammans. Det har varitfina år präglade av debattlusta, kreativt tänkandeoch ett självständigt ställningstagande i alla defrågor som faller inom utskottetsverksamhetsområde. Det gäller inte minstenergipolitiken.Jag vill också framföra ett tack till utskottetskanslipersonal för ett tungt arbete i samband medbehandlingen av energipolitiken både när det gällerregeringsförslaget grundat på trepartiuppgörelsenoch den mängd motioner som vi har hanterat.Trepartiuppgörelsen punkterar ju på ett mycketeftertryckligt sätt påståenden att detinte går att skapa en politisk majoritet bakom enkraftfull energipolitik. är i dagisolerade i svensk energipolitik. Det understryksytterligare av att och ,som gått emot uppgörelsen, har gjort detta därföratt de önskar en ännu längre gående politik än vadtrepartiuppgörelsen innebär. Det gläder mig attkonstatera att vi både från folkpartistiska ochcenterpartistiska företrädare här i debatten mycketintensivt har fått bekräftat att deras synpunkter hartillgodosetts i uppgörelsen. Det bör garantera dessfortsatta stabilitet.Denna isolering i svenskenergipolitik markeras nu ytterligare. Moderaternaredovisar nu inte bara att man vill fortsätta attanvända kärnkraften, vilket ju har varitunderförstått , utan att man också villavskaffa energipolitiken som sådan.Trepartiuppgörelsen ligger väl i linje med vadsvenska folket tycker, såsom denna uppfattningredovisats i opinionsundersökningar under lång tid.Över 65 % av de tillfrågade vill avvecklakärnkraften. Undersökningarna visar, ocksåtvärtemot vad brukar påstå, ingensärskild ökning av det antal som vill behållakärnkraften. Den andelen ligger och pendlarmellan 25 och . På samma sätt hartveksamheten mot kärnkraften ute i världen ökat,vilket framgår av den allt större osäkerheten ifullföljandet av tidigare utbyggnadsplaner.Sammanfattningsvis innebär utskottets förslag attenergipolitikens mål skall vara att på kort och långsikt trygga tillgången på el och annan energi påvillkor som är konkurrenskraftiga med dem somgäller i omvärlden. Energipolitiken skall utgå frånvad natur och miljö kan bära. Landets elförsörjningskall tryggas genom ett system som i största möjligautsträckning grundas på varaktiga, helst inhemska,och förnybara energikällor och en effektivhushållning. Stränga krav skall ställas på säkerhetoch omsorg om miljön vid användning ochnyutveckling av all energiteknik.Riksdagen uttalade att kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn tillbehovet av elektrisk kraft för att upprätthållasysselsättning och välfärd. angav att densista reaktorn i skall stängas senast år 2010.Dessa beslut förändras inte av trepartiuppgörelsen.Vidare uttalade att den förstareaktorn skulle tas ur drift och en andra år1996. Utskottet förordar , i enlighet medpropositionen, att omställningen avenergisystemen skall ske med hänsyn till, förutomsäkerhetskraven, behovet av elektrisk kraft förupprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilkentakt den kan genomföras avgörs av resultaten avhushållningen med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. Regeringen skall varjeår till redovisa de resultat som uppnåttsgenom de energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet.Metoden med fixerade tidpunkter ersätts nu meden metod där man prövar om det finnsförutsättningar att påbörja avvecklingen.Svenskt näringsliv har i stor utsträckning byggtsupp på grunden av billig elektrisk energi frånvattenkraften. vilar betydande, inteminst exportintriktade industrier som t.exskogsindustrin på detta faktum. Därför är en säkertillgång på billig energi en viktig förutsättning föratt den svenska industrin skall behålla sininternationella konkurrenskraft. Energipolitikenmåste utformas så att denna förutsättning kanbevaras. Detta är ett grundläggande krav särskiltför den elintensiva industrin.För omställning av energisystemet satsassammanlagt . Ett femårigtprogram för effektivare energianvändning skallgenomföras. Kraftvärmen stimuleras med enförändrad energibeskattning som redovisas iskatteutskottets betänkande som behandlas efterdetta. Vidare föreslås ett direkt stöd tillkraftvärmeproduktion med biobränslen. Dettastöd utgår enligt utskottets förslag med stegvishögre belopp för anläggningar som kommit tillstånd sedan januari 1985.Förslaget innebär att bidrag inte utgår tillkraftvärmeanläggningar eldade med torv. Dettaberor på diskussionen huruvida torv skall ansesvara ett fossilt bränsle eller ett förnybart bränsle.Utskottet förutsätter att denna fråga kommer attdiskuteras ytterligare i biobränslekommissionen.Torv är utan tvivel ett bränsle som i storutsträckning finns inom landet, som är ekonomisktatt använda och som förnyas -- det tar visserligenlång tid.I 33 reservationer redovisar moderatasamlingspartiet en annan inställning.Energipolitiken bör avvecklas och ersättasav miljöpolitiska ramar sägs det i reservation 1.Marknaden skall själv välja produktionssystem. Jagkan inte dela den uppfattningen. Självfallet harenergifrågan och dess lösning en stark förankring imiljömässiga överväganden. I vissa avseendenskulle man t.o.m. kunna hävda att hela miljöfråganär en fråga om produktion och användning avenergi. Men samhället kan inte ställa sig vid sidanom och tro att enbart ett överlämnande tillmarknadskrafternas fria spel skall lösa problemen.Detta gäller särskilt om vi vill fullfölja riksdagensbeslut om att avveckla kärnkraften . Allerfarenhet har visat att hushållningen med ändliganaturresurser inte kan överlåtas på krafter somsätter den kortsiktiga vinsten i huvudsätet. Det ärvanligt folk som betalar fiolerna när direktörernaspekulerar.På den här punkten finns det en avgörande skillandmellan och alla andra partier iriksdagen. Det är slående att de partier som har enstark folklig förankring, socialdemokraternacenterpartiet och vill att energipolitikenskall utformas i demokratiska beslut. Det är sedankraftföretagens uppgift att med utgångspunkt i denbeslutade energipolitiken planera och utvecklakraftsystemet så att landets behov av el blirtillgodosett. Denna uppfattning delas för övrigtäven av och miljöpartiet.Moderaterna vill däremot att besluten skall fattasav de s.k. marknadskrafterna, dvs. avkapitalägarna i slutna styrelserum fria från folkligaopinioner. Detta är en klassisk motsättning mellandemokrati och kapital. har det dåoch då i debatterna i från moderat hållframförts att ljuset har kommit i samband med attBerlinmuren föll och att man fått en demokratiskförnyelse i Östeuropa.För oss andra är det ett faktum att vi har haftmarknadsekonomi i vårt land åtminstone sedan år1864. , när vi fick allmänrösträtt, har vi successivt tyglatmarknadsekonomins avarter genom demokratiskabeslut som haft som syfte att tillgodose kraven pårättvisa och solidaritet med svaga grupper. Detta ärgrunden för den svenska välfärdssamhälle som varitmycket framgångsrikt. Detta skall vi behålla ochvidareutveckla, inte rasera. Detta gäller helasamhället. I det avseendet är frågan om en billigoch effektiv energiförsörjning en nyckelfaktor,eftersom det är denna som är en av grundbultarna iden svenska samhällsekonomin.Tidigare har det i många fall sagts att energifrågangår på tvärs mot denna frontlinje. bekräftarmoderaterna att det inte är så. Däremot ärmoderaternas linje i detta avseende en ren avskriftav den ståndpunkt som Industriförbundetpresenterar i sin skrift lyftet.Samhällsutvecklingen i stort måste förankras i enpolitik som hela folket kan ställa upp på. Manmåste kunna känna förtroende och tillit tillpolitiken.