prot · GE0984 · 1991-03-22 00:00:00 — Men det är inte en sådan somjag har efterlyst i min interpellation.De generella förslagen om ökad tillväxt är ocksåbra. Dessa förslag behandlas här iriksdagen. Förslagen är bra, men inte heller dettahar jag efterfrågat i min interpellation.Industriministern sade att det är företagsstyrelsernasom skall ta ställning till enskilda investeringsbeslutsamt att statens företag numera ägs avförvaltningsbolaget . Det är riktigt att detförhåller sig så. I och för sig finns det mycket attsäga när det gäller Fortias roll i denna process, enroll som ju ännu inte är helt klarlagd. Eftersom detpågår diskussioner, skall jag inte fördjupa mig i dendelen.Jag vill börja med att slå fast att statens företagnaturligtvis ägs av staten, oavsett vadmellanhänderna kallas. Industriministern ärpolitiskt ytterst ansvarig. Det är naturligtvis därförsom jag har ställt mina frågor, och jag förväntar migett svar på dem.I dessa tider har de borgerliga partierna här iriksdagen redan börjat utplacera de pengar som dehar intecknat vid en planerad utförsäljning av destatliga företagen i , , . Framtiden ter sig mycket osäker för deanställda, en framtid som -- om de borgerliga fårchansen -- kan innebära massarbetslöshet iNorrbotten. Det är därför viktigt att klargöra vadsocialdemokraterna vill göra och på vilket sätt vi villsäkra utvecklingen. Här finns det utan tvivel storautvecklingsmöjligheter för de statligabasindustrierna.För finns det ett långsiktigtinvesteringsbehov på nära 9 miljarder.För del gäller den nya huvudnivånkujtusen, nytt pelletsverk och förberedning avbrytning av den s.k. sjömalmen under sjönLuossajärvi.För gäller det kapacitetsutbyggnad avpelletsverk, reinvesteringar av maskinpark,logistikinvesteringar och mycket annat. Det finnspengar i LKABs kassa. Frågan är bara,industriministern, vad ägaren egentligen vill.För i gäller investeringar i en ny RH-ugn. Det gäller vamadinutvinning ur slagget, ettprojekt som verkligen har lidit av beslutsvånda.Men det gäller också framtidsinvesteringar idirektgjutning av band samt byggande av en nymasugn som ersätter den gamla M1-an, sombyggdes i och som snart inte går attmodernisera längre.Det hänger alltså på en rad konkreta, tunga ochprincipiellt viktiga investeringsbeslut om dessaföretag skall ha en chans att leva vidare. Jag vill nuveta om det finns stöd från ägarens sida för dessaframtidsinvesteringar och när de kan komma igång. Sådana här stora och viktiga oklarheter förföretagens framtid är till för att redas ut,industriministern.Anf. 16 ():Herr talman! Det har av olyckliga omständigheterblivit så märkligt att det är en skåning som skall talaom utvecklingen av de statliga basindustrierna iNorrbotten. Men det får vi väl leva med.Det är riktigt att de statliga basindustrierna iNorrbotten har fått möjligheter att investera ochockså haft en del goda vinstår. Vi kan iSvenska se en redovisning av LKABsresultat som ett exempel på detta.Idén med dessa satsningar har varit att företagenskulle stå på egna ben.Från har vi drivit frågan att vinsterfrån vattenkraften, som produceras i bl.a.Norrbotten, skall återföras till länet och ge bidragtill en stark kapitalförsörjning som skall klaranäringslivet och de statliga företagen över svackorsom kan uppträda under kortare eller längreperioder. Något konkret förslag att återföravattenkraftens vinster till länet har regeringen ännuinte presenterat. Det väntar vi på.Vi delar den oro som för vilka idéer som den nya ledningen förFortia har när det gäller verksamheten i de statligabolagen. Det finns tecken som tyder på att Fortiasledning tolkar sin uppgift på ett sådant sätt att deinvesteringsmedel som man har intjänat inom t.ex.LKAB skall dras in till Förvaltningsbolaget och attbeslutsrätten för de enskilda företagen skallkrympas.Detta strider mot det uttalande somindustriministern gjorde i debatten vid beslutet omtillkomsten av Fortia. Det strider också mot detuttalande som industriministern gör iinterpellationssvaret när han säger att det är deberörda företagsstyrelserna som har ansvaret föratt sörja för företagens utveckling.Jag hoppas att vi får ett klarläggandeav hur relationerna mellan de helägda statligaföretagen och Förvaltningsbolaget kommer att seut och att det resulterar i att man inte inskränkerföretagens beslutsrätt.Risken är att om beslutsrätten inskränks i destatliga bolagen kommer det att bli svårigheter attrekrytera kompetenta ledningar till de olikabolagen. Vi har i och för sig inget emot att överskottsom uppstår inom den staliga företagssektornanvänds i andra statliga bolag eller används för attutveckla hela sektorn. Men det får inte gå ut överde enskilda bolagen. Det får inte ske genom enkonfrontation med ledningarna. Målet måste varaatt hela den statliga företagsgruppen skall dra åtsamma håll.Långa transporter, besvärliga klimatförhållandenoch andra strukturförhållanden gör att industriellverksamhet i under vissa perioder intekan ge lika hög kapitalavkastning som i andra delarav landet eller i andra delar av . Vi tror inteatt det är en hållbar och vettig utveckling att manavvecklar eller lägger ned företag av sådana skäl.Det finns betydande samhällsekonomiska fördelaratt driva verksamhet vidare i Norrbotten.Företagen kan vara betydelsefulla för skall rädda ett nationellt sammanhålletproduktionssystem. Det blir då ett samhälleligtintresse att se till att de drivs vidare, bl.a. som ettled i en aktiv regionalpolitik.Industriministerns svar är litet oklart när det gällerhur detta skall ske, hur man skall kunna överbryggakonjunktursvackor och rädda och utvecklabasindustrierna i Norrbotten.De infrastruktursatsningar som presenteras itilläggspropositionen är i och för sig bra, men de ärknappast tillräckliga. Det är oroväckande om manställer för höga krav på avkastning på de statligaföretagen. Om man gör det är det knappast möjligtatt driva dem vidare, trots att man förbättrarjärnvägssträckor eller inrättar några nyaprofessurer. Givetvis skall det göras ordentligasatsningar inom företagen på forskning ochutveckling. Och det skall göras rejäla satsningar påhögskolorna i Norrland.Det råder även oklarheter när det gäller hur detskall gå till när staten bedriver regionalpolitik medsina bolag, hur man skall köpa samhällstjänster,regionalpolitiska insatser, från sina egna företag.Det skulle vara intressant att höra några exempelpå hur tänker sig att detta skall gå till.Jag vill avsluta med att säga att vi delar Sten-OveSundströms uppfattning att samhället, staten ochregeringen, har ansvaret för att de värdefullanorrländska basindustrierna utvecklas, att man slårvakt om sysselsättningen och att man görNorrbotten mindre sårbart för konjunktursvackorän i dag.Anf. 17 ():Herr talman! Jag måste säga att det var positivt såhär att en skåning talar omutvecklingen i . Det kanske betyder attäven börjar inse att kan haproblem.Eftersom jag är kalixbo vill jag speciellt ta uppfrågan om i och den orosom jag och, vågar jag nog påstå, hela kommunenkänner för industrins framtid.Jag måste tyvärr säga att industriministerns svar tillinterpellanterna inte har gjort mig så mycketlugnare.Ministern pekar i sitt svar på de insatser som hargjorts i länet, bl.a. genom propositionen omsärskilda insatser i m.m. Det ärriktigt att detta har varit en bra och nödvändiginsats för länet. Det var nog bl.a. tack vare den somvi lyckades vända pessimismen i länet och somgjorde att befolkningen nu åter tror på framtiden.Dessutom pekar ministern på den proposition omnäringspolitik för tillväxt som just nu behandlas avriksdagens näringsutskott. Jag är den första attstryka under att det är infrastruktur som ärnödvändig för olika regioners möjligheter attutvecklas.Men vi i Kalixbygden har ännu inte kommit över deproblem som vi drabbades av när sågverket iKarlborgsverken lades ned. Detta var ett hårt slagför kommunen men, framför allt för de människorsom då blev arbetslösa.Nu kan vi se att problemen har flyttats över tillmassafabriken och pappersbruket som ligger baranågra från sågverksområdet, där mannu har aviserat om personalnedskärningar på ca 75man.När sågen lades ned fick jag i denna kammare viden interpellationsdebatt med den dåvarandeindustriministern några tröstande ord. att detta är en nödvändig åtgärd för att manverkligen skall kunna satsa på pappers- ochmassasidan.Jag inser naturligtvis att strukturella åtgärder kanvara nödvändiga, men då måste man också klartmarkera vilken avsikt man har för framtiden.Vårt krav är att nu tar sitt ansvar för enutveckling i . Jag vill påstå att vialdrig har fått en rejäl chans till detta. Insatsernahar varit litet halvdana. Det harinte gjorts speciellt offensiva satsningar maskinelltför framtiden.För att massafabriken, som fungerar ganskabra, skall fungera ännu bättre behövspappersbruket, det är där som det stora problemetligger. Det är ändå det som ger möjligheter tillvidareförädling och utveckling och därmedtrygghet.Därför behöver vi nu snabbt få till stånd enutredning om framtiden för hela anläggningenASSI-Karlsborgsverken. Därefter behövs beslutom vilka investeringar som behöver göras och inomvilken tidsram dessa investeringar skall göras. Vadvi absolut inte vill ha är någon översyn som leder tillnya pappersdokument. Det tror jag att det finnsnog av sedan tidigare.Jag är medveten om, precis som ministern säger isitt svar, att det är företagsstyrelserna som haransvaret för de enskilda företagens utveckling.Men jag kan inte låta bli att tycka att ägaren -- idetta fall staten -- ändå måste ha en uppfattningsom vad man vill med sina företag.Min fråga till ministern blir alltså: Ärindustriministern beredd att medverka till attdenna utredning kommer till stånd och att detsedan blir en positiv utveckling av ASSIKarlsborgsverken?Anf. 18 ():Herr talman! Till styrelsers viktigaste uppgifter höratt fatta beslut om investeringar. Det är iinvesteringsbesluten som framtiden ligger. Satsarman rätt kan det gå bra för företaget. Satsar maninte alls eller satsar man fel, går det dåligt.Nu har regeringen föreslagit att man skall ta ifrånstyrelserna för de statliga bolagen, däriblandLKAB och andra Norrlandsföretag, rätten attsjälva fatta beslut om sina investeringar och i ställetlägga den rätten hos Fortia. Det är ettförvaltningsbolag där den kompakta majoriteten avstyrelsen består av förutvarande eller nuvarandefackföreningsrepresentanter och byråkrater.Dessutom är styrelsen starkt koncentrerad tillStockholm, vilket jag kanske inte borde säga,eftersom jag kommer därifrån. Det kan i och för sigvare ett gott tecken, men i princip tror jag att det ärbra om beslut fattas i närheten av de människorsom är mest berörda.Därför vill jag fråga industriministern: På vilket sättgynnas av att man tar ifrån LKABsstyrelse och styrelserna i de andra bolagen deraskanske viktigaste uppgift, att fatta beslut om sinaföretags framtid och sina företags investeringar?Anf. 19 Industriminister ():Herr talman! Jag vill först göra klart, eftersom fleraav talarna har varit inne på Fortias roll, att Fortiasroll fastlades av . Den är att förvaltastatens aktier i dessa kommersiellt inriktade företagpå bästa möjliga sätt och se till att det blir enexpansiv verksamhet i förvaltningsbolaget. Dettahar utvecklats i den bolagsordning som har antagitsför Fortia. Det finns ingen som helst ändring ireglerna för Fortia. Det finns inget som helstunderlag för det påstående som gjorde,nämligen att regeringen har föreslagit att manskulle ta ifrån företagsstyrelserna för de företagsom ingår i förvaltningsbolaget derasbeslutanderätt när det gäller investeringar.Regeringen har över huvud taget inte vidtagit någraandra åtgärder än dem som har beslutatom. Sedan har Fortia diskuterat hur de skallutforma sin finansförvaltning. Där har, såvitt jagförstår, inte heller några slutgiltiga beslut fattats.Det pågår en dialog mellan de ingående företagenoch Fortia. Fortia kom till för att vi skulle aktiveraden statliga företagsverksamheten, utnyttja detkapital som finns i dessa företag på bästa möjligasätt och med ett enklare system än det vi hadetidigare komma till beslut i strukturfrågor m.m.Den uppgiften kvarstår alltjämnt.Det pågår också en hel del inom Fortiaområdet somrör investeringarna inom Fortiaområdet. ASSIfullföljer ett tidigare fattat beslut om ettinvesteringsprogram om totalt 680 milj.kr. ASSIutreder också möjligheterna till enkapacitetsökning vid i Piteå.Vidare pågår löpande investeringar inom avstor omfattning. Bl.a. har styrelsen fattat beslut omen första etapp för anläggningsarbeten på en nyhuvudnivå i . I den nya huvudnivån iMalmberget, som invigdes , har drygt 500milj.kr. Beträffande kan nämnasatt företaget i har gjort storainvesteringar i kolinjektion och i en ny slabsmaskinoch är en av bästa metallurgier.Totalt uppgår dessa investeringar tillstorleksordningen 500 milj.kr. Det görs alltså en heldel investeringar.Får jag med anledning av alla de konkreta projektsom redovisade säga, att detär utomordentlig bra att det i de olika företagenkartläggs vilka förutsättningar som finns. Det ärnödvändigt att sådana utredningar pågårkontinuerligt. Det gäller naturligtivis också förASSI:s del. Jag ställer naturligtvis gärna upp på skall göra tillräckliga utredningar för attklargöra förutsättningarna för investeringar iKarlsborgsverken. Men rörande alla dessakonkreta projekt har jag icke möjlighet att redovisanågon uppfattning eller ge min värdering till känna.Det jag kan säga är att det är angeläget att olikainvesteringar kommer till stånd, som gör dessaföretag konkurrenskraftiga för framtiden ochmedverkar till att slå vakt om och utvidgasysselsättningen.Det jag kan försäkra från ägarsidan är att allaansträngningar kommer att göras för att skaffa deresuser, det kapital, som behövs för att få till ståndde investeringar som företagsstyrelserna anser varaav den kvaliteten att de ger förutsättningar förlönsamhet. Ägarens uppgift är naturligtvis att varamed och stimulera företagen till denna utveckling,att satsa , men också att skaffa detkapital som behövs. Vi har , via Fortia,möjligheter att på ett helt annat sätt än tidigareskaffa kapital. Dels ges möjligheter genom deingående företagens likviditet, dels har vimöjligheter att utöka kapitalet i genomkonvertibla förlagslån, i enlighet medriksdagsbeslutet. Ägarens uppgift är att stödjaföretagsstyrelserna när de har bra projekt. Jaghoppas att de arbetar intensivt med att få framsådana. Det är angeläget att det kommer till ståndnya investeringar i den statliga företagssektorn ochi . När de kommer och man får problemmed att skaffa kapital för att finansiera dem, kanjag garantera att jag skall medverka med all denkraft jag kan från ägarsidan för att lösa deproblemen.Generellt sett är det naturligtvis viktigt medsatsningar i med hänsyn tillsysselsättningsläget där och med hänsyn till despeciella problem som finns i de norra delarna avlandet. Jag kan informera om att insatser frånstatens sida har gjorts med totalt6,2 miljarder. Det är ingen dålig satsning. Det finnsingen anledning att misstänka att det inte ocksåskulle vara satsningar som kan göras ifortsättningen för att klara de problem som gällersysselsättningen och den framtida utkomsten förmänniskor som bor i den delen av landet.Anf. 20 ():Herr talman! Jag håller naturligtvis helt medindustriministern om det han har sagt, attdet inte kan vara ägarens uppgift att försöka övertaföretagsledningarnas roll. Självklart kan man intebegära att ägaren skall ta del av allainvesteringsbeslut och värdera dem. Det är inteheller det som är meningen. Det vi talarom, och som jag har försökt att lyfta fram gång pågång, är de stora, tunga, principiella beslut sommåste till för att investeringsprojekten skall kommai gång.Det finns vissa nödvändiga saker som ägaren måstedriva på och ta ställning till om inte företagen skallstagnera. Vi är inne i en sådan period därinvesteringarna ser ut att stagnera. Jag har räknatupp några av de projekt som är principiellt viktigaför och i . Här måste det varaägarens uppgift att driva på. Man får inte ständigtköra metallurgin i , även om den fortfarandekan anses vara den modernaste i , för fullfart utan att nyinvestera. Då går man obönhörligtmot en gräns och när man har passerat den har mankört ner hela anläggningen. Därför måste stora ochviktiga investeringar till. Det räcker inte bara attförlita sig på att företagsledningarna skall varaberedda att fatta dessa beslut. När det gäller attdriva på utvecklingen har ägaren en mycket viktiguppgift. I fråga om saknas det inte hellerpengar. I det här sammanhanget måste anledningenvara att ägaren saknar engagemanget att sätta sig ini problemen. Det är därför jag genominterpellationen vill påpeka för industriministernatt det krävs ett bättre engagemang i de frågor somberör basindustrierna. beroende av destatliga basindustrierna är fortfarande mycket stort.De anställda och de som är beroende av dessaföretags utveckling har rätt att få veta om ägarenverkligen har intresset att utveckla företagen och iså fall hur. sker faktiskt en neddragning avantalet anställda, och oron ökar.Konjunkturmässigt kan man aldrig hindra ettföretag från att effektivisera sin produktion,rationalisera och ibland, vid sådana här tillfällen,minska något på personalen. Då måste man se tillatt bredda basen. Industriministern har nyligenkommit hem från en resa under vilken han studerathur man gör i t.ex. stålindustrier, om manskall tro artiklar i massmedia. Där finns konkretaexempel på hur man gör för att utveckla och breddabasen för produktionen. Fortsätter man på sammasätt som sker vid i , kommer detföretaget att rationalisera bort sig självt inomloppet av . Därför måste jag upprepafrågan: Är industriministern nu beredd att tryckapå knappen för att ge stöd och driva på definansiellt stora investeringarna i basindustrierna iNorrbotten?Anf. 21 ():Herr talman! Vi i har som enda partiutöver socialdemokraterna medverkat vidtillkomsten av Fortia. Vi har gjort det för att vitrodde att det var en god idé. Vi tror fortfarande attdet är en god idé, ett sätt att bättre utöva det statligaägandet, att effektivisera det och att ökaägarengagemanget.Mot den bakgrunden är det viktigt att undanröjaalla eventuella missuppfattningar eller oklarheternär det gäller Fortias ledning å ena sidan ochledningen i dotterbolagen å andra sidan.I Svenska Dagbladet redovisas LKABsresultat och även en del tankar som ingerförhoppningar när det gäller denna utveckling.LKABs ordförande säger att man nog skall kunnaresonera sig samman och komma överens om hursaker och ting skall hanteras. Jag tycker att det ärpositivt. Jag tycker också att det är positivt att RuneMolin säger att man inte skall beskära styrelsernasbefogenheter och att styrelserna givetvis skall taansvar för de företag som de har att styra.Bl.a. har sagt att det finnsintressanta investeringsobjekt. I fråga om LKABfinns det också ett ''intjänat kapital'' vad gäller dehär objekten. Då är det också nödvändigt medmarkeringar från ägarens sida om att sådanainvesteringar önskas.Jag tycker också att det krävs markeringar om attinvesteringar, satsningar på forskning ochutveckling behöver göras inom helabasindustrisektorn -- framför allt med tonvikt påmiljöinvesteringar och en omställning avproduktionen, så att denna blir effektivare, mindrenedsmutsande och mera resurssnål. De storabasindustrierna i norra , jag tänker då påNorrbotten, kan bidra till ett minskat tryckbeträffande koldioxidtaket genom en övergång mera miljövänlig produktion. Det här har vi ivänsterpartiet tagit upp i en motion till dettariksmöte.Det finns säkert många områden där det kunnandesom finns och de produktionsapparater som finnsinom basindustrin kan användas för att göra vettigamiljösatsningar. Sprit som drivmedel behöver intenödvändigtvis produceras av säd eller potatis, utanträ kan också användas som råvara.Anf. 22 ():Herr talman! Industriministern säger att 6,2miljarder har satsats . Ja, det ärsäkert riktigt. Ingen av oss betvivlar riktigheten idet påståendet. Ingen av oss har heller gjort någotsom helst uttalande om att detta inte skulle varabra. Det här har ju varit nödvändigt förNorrbotten. Men det är mot den bakgrunden somvi känner en osäkerhet. Man undrar ju. 6,2miljarder har alltså satsats. Men sedan går det inteatt fortsätta med den här utvecklingen. Det är alltsådärför som vi känner oro.Så något om pappersbruket i fråga. När jag varliten -- också jag har varit liten -- och började iskolan byggdes pappersbruket. Många av demaskiner som finns i detta pappersbruk ochsom fortfarande så att säga rullar på har alltsåfunnits där ända sedan min barndom. Jag har varitmed om att det har kommit besked om attsatsningar skulle göras. Jag kommer ihåg att detkom besked 1978 om att en halv miljard skullesatsas. Adress: Karlsborgsverken.Men det blev bara drygt hälften av det som satsadessom hamnade i . Resten hamnadehos andra ASSI-anläggningar. Det värsta av allt varatt det som kom till hamnade ibalansräkningen, inte i maskiner. Vi känner oro.Men vi har så att säga varit med förr och vi vet attsaker och ting har gått värdshuset förbi vid andratillfällen.Ministern nämner exempelvis Kraftliner i . Ja,det är bra. Där behövs det också sysselsättning.Men min fråga gällde Karlsborgsverken.Om jag tolkar ministern rätt, innebär svaret att manär positiv till att det görs en utredning och till attdet verkligen blir en översyn beträffande det sombehöver göras. Till slut säger industriministern attägaren skall göra allt som tänkas kan för att få frampengar till nödvändiga investeringar. Om mintolkning av svaret är riktig är jag nöjd.Anf. 23 ():Herr talman! Det är ordentliga örfilar som och gerindustriministern när de kommer med sinaanklagelser om bristande handlingskraft. Men nitillhör väl alla tre samma parti. I varje fall är detsamma partibeteckning efter era namn i riksdagensförteckning. Alla tre är ni alltså socialdemokrater.Jag skall inte lägga mig i ert interna gräl. Det är ivarje fall intressant att notera detta gräl.Fortia är industriministerns högra arm. På Fortiasbolagsstämma utövas rösträtten över samtligaaktier av en tjänsteman frånindustridepartementet. Ordförande i är entidigare statssekreterare hos industriministern. Jagser att industriministern skakar på huvudet. Jag haruppenbarligen fel i det fallet. Men nog handlar detväl om en tidigare statssekreterare. Jag ber omursäkt. Jag hör att industriministern gör enkorrigering. Det gäller alltså verkställandedirektören i Fortia. Genom styrelsenssammansättning råder det inte något som helsttvivel om att det är industriministern som har detfulla ansvaret för vad Fortia gör.Fortia har, herr talman, fattat beslut om encentralisering av finansförvaltningen. Dessutomskall, såvitt vi här i förstår, beslut omstörre investeringar inom den sektor som Fortiakontrollerar fattas av . Detta harföranlett en diskussion i pressen och äveninterpellationer här i kammaren, vilka ännu intehar besvarats.Min fråga till industriministern är alltså på vilketsätt en sådan här centralisering avbeslutsfattandet -- dvs. styrelserna i de underställdabolagen fråntas ansvaret för investeringsbesluten --skulle gynna . Det svar industriministernhar gett är att någonting sådant över huvud tagetinte är aktuellt, att det hela inte är klart och att detråder osäkerhet. Vad som skall komma ut av dediskussioner som har förts i Fortia vet man inte.Herr talman! Jag gör tolkningen att regeringen nuär beredd att slå till reträtt i fallet Fortia och att låtastyrelserna i bolag som sorterar under Fortia självabära ansvaret i fråga om investeringsbesluten. Harjag tolkat industriministern rätt, eller kommer vi attfå se mer av industriministerns vinglande fram ochtillbaka i hans svar på denna min fråga? Dess värrehar jag inte rätt till ytterligare inlägg i den härdebatten.Anf. 24 Industriminister ():Herr talman! Regeringen kan rimligtvis inte slå tillreträtt, eftersom något förslag av den innbörd somHadar här talar om inte har lagts fram.