prot · GF0949 · 1991-12-19 00:00:00 — Inte minstanmärkningsvärt är att , som genomåren har motionerat om större anslag till Sverigesturistråd, bl.a. för marknadsföring av iutlandet, kan ställa upp på det somnäringsministern har givit uttryck för.Jag är naturligtvis glad över att finansutskottetsäger att staten måste fortsätta att främja turismen,men då är det ju märkligt att regeringen kan beslutaatt handlingsförlama turistråd innan fattar beslut om turistrådetsfortsatta verksamhet.Om turistrådet inte får använda medel somriksdagen har anvisat utan regeringens medgivandeför åtaganden som sträcker sig , innebär det i praktiken att det är lika braatt lägga ner verksamheten . När manarbetar med att utveckla turism, handlar det inteom att framställa kataloger och vidta andramarknadsföringsåtgärder med tanke på att det skallkomma turister eller februari. Denverksamhet som pågår inom turistrådoch alla de branschorganisationer som finns påområdet sker inte med inriktning på första halvåretnästa år, utan den siktar till att få hit turister underhösten eller våren och sommaren året därpå.Jag utgår ifrån att måste tittapå om regleringsbrevet stämmer överens med deregler och riktlinjer som finns för regeringsarbetet,om det inte här rör sig om ministerstyre i allrahögsta grad när regeringen frångår riksdagensbeslut och skriver ett regleringsbrev några dagarinnan antagligen fattar beslut om attturistrådets verksamhet måste vara kvar.I detta anförande instämde ().Anf. 32 () replik:Herr talman! Sakdebatten omturistrådet och eventuella anslag till turistrådet fårvi återkomma . Regeringen har aviseratatt den återkommer i budgetpropositionen.Låt oss nu avvakta det beslut som kammaren fattarom någon stund. Jag vill bara säga ändå till LennartNilsson att det största angreppet mot svensk turismgjordes i samband med att socialdemokraternainförde den fulla turistmomsen. Då blev det ettordentligt avbräck för svensk turistnäring. Mångaföretag hade svårt att få kunder. Många företag fickekonomiska problem, och vi ser alltjämt sviterna avdet.Nu rättas detta till, och därmed blir det långsiktigtbättre villkor för svensk turism. Jag tror att det ärviktigt att komma ihåg, när vi diskuterar anslag tillturistrådet, att det är nödvändigt att se helheten.Det tror jag faktiskt att också gör,för jag har en känsla av att han hade en mycketkritisk inställning till den höga turistmomsen engång i tiden.Anf. 33 () replik:Herr talman! Regeringen skriver avsikten är att avveckla engagemanget i Sverigesturistråd och skriver i den propositionsom vi nu behandlar att man är beredd att anslå 50milj.kr. i engångsbelopp till näringen för att ta handom hela den verksamhet som bedrivits avturistrådet. Låt mig då bara konstatera att detta ärett slag mot turismen och dessutvecklingsmöjligheter.Både och jag vet att det finnsverksamheter inom turistnäringen som kräverkunskaper och basmaterial som egentligen ingenkan betala för. Det borde dock vara samhälletsuppgift att göra det, med utgångspunkt i attsamhället får del av de intäkter som flyter in frånbl.a. utländska turister.Skriver man att det skall ske en avveckling skapasoro bland de människor som arbetar inom dennaverksamhet -- konkurrenterna utomlands jublarnaturligtvis -- och de drabbas avhandlingsförlamning. Det går inte att arbetalångsiktigt. Det är därför det är bra att riksdageni dag säger ifrån att det måste finnas medel även ifortsättningen.Sedan går det att fundera över hur pengarna skallanvändas. Det är naturligtvis riktigt att bådemomshöjning och andra åtgärder som har vidtagitshar inneburit en ökad belastning för turistnäringen.Jag håller med om det. Men det blir inte bättre omman avvecklar de verksamheter som inteföretagare kan betala för utan som borde vara enuppgift för samhället.Vi socialdemokrater menar att det måste finnas enbasverksamhet för att utveckla svensk turism.Sverige skulle i så fall bli det enda landet i Europasom inte har ett statligt engagemang i form av enturistrådsverksamhet -- möjligtvis med undantagför . Det är klart att då jublarkonkurrenter bland norrmännen, danskarna osv.Men det gynnar inte möjligheterna för att få invaluta i och inte heller sysselsättningen --som är så viktig för de 21 000 företag som finns ilandet.Man försöker här ge sig in på en huvudlös politik.Jag utgår från och hoppas naturligtvis att det beslutsom fattas och det som skall skrivas ibudgetpropositionen, med utgångspunkt iriksdagens beslut, leder fram till att vi får enverksamhet där vi kan utveckla svensk turism istället för att avveckla den.Anf. 34 () replik:Herr talman! säger attkonkurrenterna jublar. De jublade verkligen närturistmomsen infördes som en del av densocialdemokratiska skattepolitiken. Det var dåvåra grannländer fick ett bättre konkurrensläge iförhållande till de svenska turistföretagen. Nuåterställs situationen, och vi har kommit en bit påvägen. Det är en viktig åtgärd, och hartagit ställning.Jag tror inte att man utvecklar svensk turism i förstahand med anslag till centrala organ. Jag har mångagoda vänner som arbetar centralt i Sverigesturistråd. De gör en fin arbetsinsats. Det är deenskilda turistföretagen runt omkring i landet somutvecklar svensk turism i olika regioner och görolika turistsatsningar intressanta. Det ärkreativiteten hos de enskilda företagarna på deolika turistorterna som skall stimuleras och tas tillvara. Det sker på olika sätt.Det kan ske med en omläggning av den ekonomiskapolitiken, där skatter och avgifter som ärhämmande för företagen tas bort. Det sker enordentlig kursomläggning där.Jag vill erinra om att det av regeringsförklaringenframgick, och kommer att framgå avbudgetpropositionen, att arbetsgivaravgifternaskall användas som medel för att stärkakonkurrensen för företag i inland. Jagutgår på goda grunder från att regeringen ibudgetpropositionen fullföljer och uppfyller detlöftet från regeringsdeklarationen. Detta bidrar tillatt stärka de turistföretag i inland som har en ganska svår situation och som lider avskadorna från det hårda slag som turistmomseninnebar.Det är viktigt att se storheterna. i allära -- marknaden, företagen och näringen kan taansvar, och den stora satsningen skall göras runt omi landet på de enskilda turistföretagen. Kommuner,landsting och olika länsorgan skall medverka till attskapa stabila turistföretag.Anf. 35 () replikHerr talman! Jag delar att det är viktigt att man stärkerturistföretagen. Jag delar uppfattningen att det ärviktigt att man kan utveckla turismen, bl.a. iglesbygden i . Kombinationen avupplevelser och annat är viktig i dessasammanhang.Men det är att ge fel signaler till bl.a. kommuneroch landsting för att satsa i en sådan verksamhet,när inte ens statsmakterna är beredda att på etteller annat sätt medverka i att man säljerverksamheterna bl.a. utomlands. Egentligen är detmärkligt att först anslå 100 milj.kr. till eninlandsbana för att främja turism, somSveriges turistråd avvecklas -- som har till uppgiftatt försöka sälja så att en och annanturist kommer för att åka på den. Det hade kanskevarit bättre att göra tvärtom, dvs. stärkamarknadsföringsinsatserna som bedrivs bl.a. avturistkontoren i , och Norge.Pengarna kan användas för att få tyskarna att åkatill de bygder som bl.a. kommerfrån.Jag är helt övertygad om att det är viktigt att stöttaföretagsamheten. Men turistbranschen är såspeciell med allt från enmansföretagare till de storajättarna på området. De stora klarar sig naturligtvisalltid. Men jag är rädd för att småföretagen, sombl.a. säger sig vilja stötta,kommer att drabbas om det inte finns någotsamordningsorgan som kan medverka till att''sälja'' företagen till bl.a. utlänningar för att deskall komma till . Småföretagen har inte rådatt delta i olika former av utställningar. Det behövsett samordningsorgan. Där fungerar enligt minuppfattning turistkontoren bl.a. i , Norgeoch mycket bra. Då kan man inte, somnäringsministern har föreslagit, avvecklaverksamheten. Den är så specifik, och dessutom fårsamhället in 60 till på varje spenderad krona.Det är en ren förtjänst att ha kvar och utvecklaverksamheten.Vi är beredda att diskutera hur detta skall se ut ochorganiseras. Men det viktiga är att slå fast attstaten, dvs. vi skattebetalare, har ett ansvar för attdet finns en verksamhet som kan medverka till attmarknadsföra , inte minst i utlandet för attfå in valuta.Anf. 36 ()Herr talman! Det har talats mycket om att viskall skapa garantier för varaktiga arbeten ochtillväxt i ekonomin. har vi tidigare förtdebatter och fattat beslut i som harskapat en betydande osäkerhet när det gäller densamhälleliga riskkapitalförsörjningen, inte minsttill de norra länen. Vi har bl.a. diskuteratindragningarna från utvecklingsfonderna och frånNorrlandsfonden.I tolv års tid har det diskuterats om möjligheternaatt återföra en del av vattenkraftens vinster till devattenkraftsproducerande länen. Ursprungligenuppdrog i redan 1979till professor att belysa frågan. I hansförslag ingick bildandet av ett . Detta företag skulle äga vattenkraften iLuleälven, och avkastningen skulle kunnaöverföras till en industrifond som verkade förregional utveckling. Därefter har flera belysningaroch utredningar gjorts, t.ex. i regionalpolitiskakommitténs betänkande REK87.Den senaste statliga utredningen, SOU 1991:8, harinte utrett huvudfrågan hur vinsterna från äldrevattenkraft skall kunna återföras tillvattenkraftsproducerande regioner. I ställetkommer man ett förslag om skatt påvattenkraftsstationernas markvärde. De olikamodeller som har föreslagits harjämförts på olika sätt, och det borde nu finnas ettordentligt underlag för regeringen att lägga enproposition som plockar fram den bästa tekniskalösningen. Vi från vårt parti är beredda attdiskutera olika lösningar.Vad vi nu har föreslagit i motion Fi11 är ettprincipbeslut i frågan om återföring avvattenkraftsvinster och ett uppdrag åt regeringenatt komma med förslag. Självfallet skall en sådanåterföring inte vara någon ersättning för deordinarie årliga regionalpolitiska insatserna.Möjligen kan man från statens sida komma ifrån deibland nödvändiga akuta insatserna i de här länen.Vi har också sagt, att för att få en flygande start pådenna vattenkraftsfond skulle 1 miljard avlöntagarfondstillgångarna kunna överföras som ettstartkapital. Det är oerhört viktigt att tillvarata detregionala engagemang som finns hos såvälföretagare som politiker och anställda i den härregionen. De skulle alltså kunna ha ett inflytande istyrelsen för en vattenkraftsfond.Ett beslut om en sådan här inriktning skulle kunnaåterskapa en del av förtroendet för att riskkapitaloch kapital för investeringar i infrastruktur ocksåfinns i den här regionen.Herr talman! I proposition 38 aviseras också att denstatliga prospekteringen skall avskaffas och NSGupphöra. Det är ett mycket märkligt beslut, omman vill stimulera utvecklingen i den här delen avnäringslivet. Å ena sidan säger man att en del avvälfärden nu skall avvecklas för att få tillväxt så attdet sedan kommer ny välfärd, men å andra sidansäger man att en del av prospekteringen skallavvecklas. Man har dock ingen beskrivning av hurden nya prospektering som är nödvändig skallkomma i gång.Sverige torde vara den enda gruvnation somavvecklar denna prospektering, och vad jag förstårfinns det stor risk för att också det utländskaintresset minskar, när man inte har stöd av denstatliga prospekteringen. Det här är tvärt emot denpolitik som regeringen i övrigt anser sig varatalesman för.Gruvnäringen är en del av ett produktionssystem.Den försörjer vår vidareförädlingsindustri och vårmetallindustri, och den är en bas för en omfattandeforskning inom gruvteknikområdet. Vi har enviktig gruvmaterielindustri, som säljergruvmateriel runt om i världen. I och med dettabeslut skapas osäkerhet i hela branschen,instabilitet inträffar, och det kommer varsel.Regeringen gör egentligen precis tväremot vad deni de officiella deklarationerna säger att den villgöra.Naturligtvis har också mineralprospekteringen ochgruvnäringen stor regionalpolitisk betydelse. Detär nödvändigt med en markering av orimligheten iatt avveckla den statliga prospekteringen. Någralöften om annan prospektering ges inte.Jag yrkar bifall till meningsyttringen av Lars-OveHagberg beträffande mom. 12 och 22.Anf. 37 () replik:Herr talman! Får jag bara kort kommentera BengtHurtigs inlägg. När det för det första gälleråterbäringen av elskatten är det ett krav som ocksåvi kristdemokrater har drivit. pågår det enberedning i frågan, och därför får vi avvakta den.För det andra gäller det gruvprospektering, och jagvill uppmärksamma och kammarenpå att vi inte tar ställning till den frågan . Detfinns alltså ingen hemställan på den punkten iregeringens proposition, och utskottet skriver attde förslag som bl.a. kommer medutan ställningstagande i sak i nuvarande läge böravslås. Vi får helt enkelt spara litet av vår energitills det är dags för sakbehandling, och vi får kanskeåterkomma i samband med behandlingen avbudgetpropositionen, som läggs fram i januari.Anf. 38 () replik:Herr talman! skall ju godkänna de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för denlångsiktiga strategin, och det står klart och tydligt ipropositionen att den statliga gruvprospekteringenskall avvecklas. Därför anser jag att det ärfullständigt logiskt att gör en markeringav att detta inte är en rimlig del av en ekonomiskstrategi.Anf. 39 () replik:Herr talman! Det kommer att ske förändringar idet statliga engagemanget i gruvprospektering, ochjag tror att det finns en ganska bred enighet om attdet krävs förändringar. Hur detta skall ske, medvilka tidsramar och på vilket sätt, får vi återkommatill och diskutera senare, och därför tar vi inteställning i sak nu.Anf. 40 () replik:Herr talman! Det är ändå rimligt att man känneren viss oro för vad regeringen tänker ta sig före pådet här området, när den har gjort den här myckettydliga och entydiga markeringen i proposition 38.Anf. 41 ()Herr talman! På några futtiga rader i regeringensförslag om inriktning av den ekonomiska politikenaviserar regeringen att den statligaprospekteringsverksamheten skall avvecklas ochengagemanget i skall upphöra. Det här beskedetfrån regeringen är minst sagt chockerande.Kritik har vid skilda tillfällen riktats mot dentidigare, socialdemokratiska regeringen för att deninte gjorde tillräckligt till gagn för gruvnäringen ochprospekteringen, speciellt i norr. Om det härförslaget hade kommit från en socialdemokratiskregering, är jag helt övertygad om att flertalet av deborgerliga ledamöterna från flera av skogslänenhade kallat det huvudlöst. De hade verkligen ståttpå barrikaderna och slagits mot detta huvudlösaförslag. Men var är de ? Offrar de borgerligaledamöterna sin landsdels intressen genom sinsolidaritet med regeringen?Vi har inom vårt parti ibland haft delade meningar,och då har ni inom borgerligheten kallat det förrosornas krig. Kan inte ni ta ett krig, åtminstone iden här för oss så viktiga frågan, bland fyrklöveroch blåklint och rösta för reservation 15!Herr talman! Faktum är att det var många somförväntade sig att den nya borgerliga regeringenskulle visa en större generositet, genom allt tal, inteminst i valrörelsen, om åtgärder för att ökatillväxten. Med aviseringar som denna ökar maninte tillväxten, åtminstone inte inom gruvindustrinoch de näringar som är beroende av denna.Med facit i hand, i form av utskottets betänkande,frågar man sig om den svenska gruvindustrin intetillhör den kategorin svenska företag som kan bidratill ökad tillväxt.Hela skall leva -- det var budskapet iregeringsförklaringen. Det här förslaget rimmarverkligen illa med det budskapet. Man frågar sig:Var går de nya svenska gränserna? Hur stort ärSverige med den moderatdomineraderegeringen?Det är ett mycket allvarligt regionalpolitiskt slagmot och inland, dåNSGs prospektering är starkt koncentrerad till detvå nordligaste länen, där de mest lovandeprojekten också finns. Av åretsprospekteringsbudget på ca 60 milj.kr. satsasnärmare 50 milj.kr. i de här två länen.Dagens ställningstagande kommer att innebära, omreservation 15 avslås, en nedläggning avSGAB, som bedriver verksamhet bl.a. i , medän fler arbetslösa. Detta kommer att skapaosäkerhet om ett antal mycket lovande projekt, viden tidpunkt då gruvnäringen redan brottas medväldigt stora problem. Vi har exempelvisnedläggningshotet för Viscariagruvan i medca 200 arbetstillfällen som försvinner -- och det i enkommun som har landets högsta arbetslöshet.Herr talman! Prospekteringen är nödvändig förgruvindustrins fortsatta överlevnad i detta land.Statens engagemang är en nödvändig garanti för attprospekteringen skall ske med tillräcklig bredd.Den svenska malmbasen kommer att vara slut inomett eller två decennier. Det är därför nödvändigt attstaten engagerar sig för att vidga basen.Gruvnäringens andel av industrisysselsättningen ärbetydligt större i malmfälten än någon annanstans.I kommun svarar mineralindustrin för75 % av industrisysselsättningen. Motsvarandesiffra för är . Är det någon som kantänka sig dessa två kommuner utan gruvor? Omriksdagen avslår reservation 15 i utskottetsbetänkande, befarar jag att slår denförsta spiken i kistan för den svenska gruvindustrin.Herr talman! Låt mig avslutningsvis än en gångkraftigt understryka vikten av ett fortsatt statligtansvarstagande för prospekteringsverksamheten ilandet och inom vårt län. Med detta vill jag särskiltyrka bifall till den reservation i betänkandet somhandlar om prospektering, nämligen reservation nr15.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag vill gärna uppmana BrunoPoromaa att spara litet av sin energi tills vi skallbehandla frågan i sak. Då kan vi också återkommatill eventuella krigsförklaringar och annat.Får jag också upplysa att samtligasocialdemokrater som jag har talat med,åtminstone på Västerbottensbänken, är överensom att det behövs förändringar när det gällerstatens engagemang i gruvprospekteringen. Detgäller inte minst NSG. Den reservation som BrunoPoromaa så kraftfullt pläderar för slår fast att alltskall vara som det är och att NSG skall fortsätta påexakt samma sätt. Vi vill återkomma till den härdebatten när vi har fått ett förslag från regeringen.Till dess sparar jag min energi och hoppas att ävenBruno Poromaa gör det. Han kan kanske behövaden då.Anf. 43 () replik:Herr talman! Jag delar uppfattningen att detbehövs förändringar. Men så radikala förändringarsom man aviserar i propositionen betackar jag migför. Jag hoppas verkligen att ocksåär av den uppfattningen att han inte är med påsådana förändringar som regeringen aviserar.Därigenom hoppas jag också att Attefall röstar påreservation 15 när det blir dags förvotering.Skall Attefall försöka övertyga mig, tror jag inte attdet finns stora möjligheter. Attefall kan i sinhembygd försöka övertyga de människor somkänner ett hot för sin sysselsättning.Anf. 44 ():Herr talman! Det finns områden i politiken där detinte händer så mycket beroende på att det finnsstora politiska motsättningar. Så är uppenbart falletnär det gäller människors rätt till makt ochinflytande över arbetet. De betydande politiskamotsättningarna mellan den politiska högern ochvänstern har lett till att vi inte har kommit särskiltlångt på det området.Herr talman! Det finns också andra områden däralla är fullkomligt överens, men där det likväl intehänder särskilt mycket. Jag avser att säga några ordom ett sådant område. Jag tänker då påmiljöpolitikens område.Var finns hindren? Alla politiska partier är såöverens om att vi alla måste göra vårt yttersta föratt få en bättre miljö. Näringslivets företrädare ärockså överens om detta. Det finns också utantvekan en mycket stark allmän opinion som backarupp dessa krav. Hur kan det då komma sig att dettrots det händer så litet?Jag har kommit till slutsatsen att denna enighet isjälva verket är illusorisk. Det är en enighet i ordoch på papper, men det är ingen enighet i praktikenkring vad som måste göras.I den regeringsförklaring som den nya regeringenavlämnade vid sitt tillträde, utpekade manmiljöpolitiken som ett av fyra viktigahuvudområden. Jag skulle gärna vilja citera vadman då skrev i sin regeringsförklaring ommiljöpolitiken: ''Regeringen kommer att angetydliga miljömål, ställa bestämda miljökrav ochanvända effektiva styrmedel t.ex. ''Vi har inte sett något av detta. Jag skulle gärna viljaha svar på frågan om när regeringen kommer attgöra allt detta som utlovades iregeringsförklaringen. Man skrev också: ''Denekonomiska och tekniska utvecklingen skaparunikt goda möjligheter för omställningen tillmindre resurskrävande och miljöbelastandeproduktions-, energi- och transportsystem. ''Om det bara fanns unikt,goda tekniska och ekonomiska möjligheter attåtstadkomma allt detta, hur kan det då komma sigatt man kort därefter i den proposition somregeringen lägger fram och som skall handla ominriktningen av den ekonomiska politiken inte kanfinna ett spår av detta? De här unikt godamöjligheterna har regeringen inte på ett enda sättkunnat utnyttja till att i sin proposition lägga framett förslag om vad man vill göra för att lösa detoerhört stora miljöproblem som vi står inför.Stefan Attefall sade tidigare att han är mycket gladöver man skulle ha höga miljöambitioner. Hannämnde miljöräkenskaper som skulle tillföras devanliga nationalräkenskaperna. Men det är enprocess som tar . Det är ett arbete somnyss har påbörjats. Varför har regeringen inte pånågot sätt talat om hur man skall gå vidare? Detfinns en utredning som har avlämnat sittbetänkande. Vad avser regeringen att göra medden? Det sägs inte ett ord om detta i propositioneneller i betänkandet.Om man letar noga kan man hitta fem små ord ipropositionen som utskottet sedan papegojliktupprepar i sin text. Det sägs att det är viktigt attskydda och förbättra miljön. Det är dock en frassom saknar täckning i de förslag och färdriktningarsom anvisas i propositionen och betänkandet.Vad menade regeringen egentligen med det somden skrev i sin regeringsförklaring, där manutmålade höga ambitioner? Jag skulle vilja påstå inte menade någonting. Det var en eftergift föratt få ihop den här regeringen. För att få ihop denbräckliga regeringskoalitionen lät man centernskriva miljöavsnittet i regeringsförklaringen, menman hade ingen som helst tanke på att förverkligadetta. lät sig uppenbarligen nöja med det.Jag tycker att har sålt sig billigt.I propositionen borde det ha ingått förslag medanvisningar om färdriktningen. Ingen begär skulle kunna lägga framett fullständigt miljöpolitiskt förslag. Om man tittarpå nivån på de övriga propositioner som regeringenhar kommit med till , inser man att maninte kan ha sådana krav. Men någonting borde manväl ändå ha skrivit. Hur tänker man gå vidare? Hurtänker man förmå näringslivet att ställa om till enproduktion som är mindre krävande när det gällerenergi och resurser och som kan lämma in vårtsamhälle i ett fungerande kretslopp? Vilken typ avavgifter tänker man ha? Vilken typ av krav tänkerman ställa? Det sägs inte ett ord om detta.Vi befinner oss i en lågkonjunktur. Det har talatsmycket om det här . Jag skall inte orda mycketom det. Det drabbar hela det svenska näringslivet,även skogsindustrin. När man läser om och ser vadsom händer i skogsindustrin finner manljuspunkter. En sådan ljuspunkt är den oblektapappersmassan. Trots att lågkonjunkturen råderinte bara här utan i vår omvärld och i de länder somvi exporterar till, finns det en stor och växandeefterfråga på oblekt pappersmassa. Jag har läst attflera ledande företrädare för skogsindustrin haryttrat att det är oerhört bra för svensk skogsindustriatt man har oblekt pappersmassa. Det är den somkan vara lyftet och som kan bidra till att man ändålyckas vända utvecklingen.Hur kom man dit? Ja, inte var det för attskogsindustrin på eget initiativ sade att man nu skallgöra insatser för miljön och sedan genomförde det.Nej, det ställdes hårda politiska krav, som i sin turbackades upp av en stark allmän opinion. Det varså man fick fram produktionen av oblektpappersmassa.