prot · GE0977 · 1991-03-13 00:00:00 — Det tycker jag säger allt. Är det så att vivill byråkratisera samhället, så skall vi naturligtvistillstyrka dessa motioner om lagstiftning. Jag förmin del vill inte vara med om det.Till min gamle motkombattant jag säga att jag är imponerad av hans energi närdet gäller att försvara motionerna i denna fråga.Nya argument är dock svårare att spåra, men det ärinte fel. Det finns inga nya och inteheller några bärande argument för den sak hanförsvarar. Den enskilde har rättsregler att hålla sigtill när det gäller medlemskap i ideella föreningar.Här vill jag bara hänvisa till den rättspraxis som harutvecklats.Allan citat från intervjun med OddEngström om kollektivismen och friheten är juintressanta. Jag ställer mig här på frihetensbarrikad -- frihet från lagstiftning, en lagstiftningsom bara skulle byråkratisera föreningsväsendet.Jag vill till säga att även han harvarit energisk när det gäller försvaret avmotionerna på detta område. Men också i fråga omMartin inlägg är det svårt att finna någranya, fräscha argument.Herr talman! De ideella föreningarna har enutomordentligt betydelsefull ställning i vårtsamhälle. De har alltid tagit sitt samhällsansvar ochfullgör ofta viktiga samhällsfunktioner. Ideellaföreningar utgör ett omistligt inslag i vårdemokrati. Eftersom det inte finns någramissförhållanden att peka på och en lagstiftningbara skulle försvåra och krångla till föreningarnasverksamhet, ber jag, herr talman, att till alla delarfå yrka bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag skall kommentera några av desaker som tog upp. Visst är detta entradition. Men alltifrån det att jag kom tillriksdagen 1971 var det också tradition med endebatt om kollektivanslutningen. Dåvarandepartisekreterare och nuvarande utrikesministerSten höll storslagna tal, i vilka hanhyllade friheten för organisationer attkollektivansluta medlemmar till ett politiskt parti. Idessa tal förekom samma tonläge -- eller kanskeännu något hetsigare -- och samma jargong som nuhos , men då gällde det att det måstevara kollektivet som har rätt att besluta över denenskilde. Det var bra att vi upprätthöll dentraditionen ända tills socialdemokraterna backade ifrågan.Under 70-talet och långt fram hade vien annan tradition -- vi diskuterade kärnkraften.Den bortgångne statsministern höll här och utanfördet här huset flammande tal mot denne kritiserade eller ifrågasatte kärnkraften.Jag tror inte att det är fel att återkomma till enfråga. Det är snarare rätt att återkomma till enfråga när man vet att det är en fråga som bör lösasoch som har framtiden för sig. Därför har viåterkommit. Det är för att slå vakt om denenskildes ställning, för att hitta lösningar på detvister som kan uppstå mellan den enskilde ochorganisationen, som vi behöver lagregler -- påsamma sätt som vi behöver lagregler i samhället iövrigt.Som jag framhöll i mitt anförande har vi i centernalltid slagit vakt om och hyllat föreningslivet -- detär inget som helst tvivel om det -- men vi slår ocksåvakt om den enskildes ställning. I de få fall -- det ärdess bättre undantagsfall -- då det uppstår konfliktmellan den enskilde och hans förening är det viktigtatt det finns regler om det.Med det yrkar jag igen bifall till vår motion ochuttrycker förhoppningen att man ävenfortsättningsvis driver den här frågan i tilldess att den för en nöjaktig lösning.Anf. 54 () replik:Herr talman! anförde exempel påandra traditioner som upprätthållits här ikammaren. Som exempel nämnde han debatten omkollektivanslutningen. På den punkten skulle jagbara vilja säga att när föreningar vill ha till stånd enförändring -- när man t.ex. kommer med krav pålagstiftning -- skall naturligtvis hjälpa till,om man så vill, och det är nödvändigt. Men det harinte ställts några krav på förändringar i det häravseendet från organisationer eller frånföreningsväsendet. Tvärtom.Jag skulle vilja citera ett remissyttrande somSvenska arbetsgivareföreningen avgav för något årsedan över samma motioner -- de har ju inteförändrats nämnvärt . sade då i sittremissyttrande: Föreningen har i samtliga fallavböjt tanken på sådan lagstiftning -- dvs. omideella föreningar -- med motiveringen att det inteförelegat något påvisbart behov därav. Föreningenvidhåller alltjämt uppfattningen att det inte ärerforderligt med en generell lagstiftning angåendeideella föreningar. -- Det tycker jag säger allt ombehovet av en sådan lagstiftning.Anf. 55 () replik:Herr talman! Det har väl gått rätt långt då vännenStig måste ta tillArbetsgivareföreningens synpunkter för att hittalämpliga argument att anföra emot oss. Det ärsjälvklart att den föreningen liksom andraföreningar inte begär regler i den här riktningen --det är naturligt. Men här är det fråga om att vi somriksdagsledamöter och representanter för svenskafolket företräder de många enskilda människorna.Det är utifrån de aspekterna som vi på olika sätt slårvakt om den enskildes ställning. Vi vill skapa regler,inte för att på något sätt hindra föreningslivet utanför att ge den enskilde tillfredsställande rättigheternär konflikt har uppstått.Anf. 56 () replik:Herr talman! Jag skulle bara vilja säga att jagciterade yttrande justdärför att de exempel som används i motionerna rörarbetsmarknadens organisationer. Därför tyckerjag att det inte finns något lämpligare citat attanföra än Svenska arbetsgivareföreningensyttrande -- LO och TCO har ju precis sammauppfattning.Anf. 57 ():Herr talman! Reservanterna vill ha en lagregleringav ideella föreningar främst med motivet att skyddaden enskildes ställning och rätt i förhållande tillföreningen. Utskottsmajoriteten anser att detsaknas skäl för en sådan reglering.De förhållanden som beskrivits i motionerna ochi någon mån i anförandena här är allvarligaoch behöver rättas till. Tyvärr går det inte att göralagstiftningsvägen på det sätt som motionärernaföreslår utan att den fria föreningsrätten på någotsätt begränsas. Det måste därför vara en uppgift förföreningarnas medlemmar.Miljöpartiet vill värna om den friaföreningsrätten och om möjligheten att bildaföreningar för olika ändamål och göra det på detsätt som är mest ändamålsenligt i just den situationsom man befinner sig i. Det är en av de viktigastegrunderna för ett demokratiskt samhälle.Därför ställer sig bakomutskottsmajoritetens hemställan att skallavslå motionerna, men eftersom vi gör det med enannan motivering än majoriteten yrkar jag bifall tillreservation nr 2.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )7 § Stöd till trossamfund m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1990/91:KrU14 Stöd till trossamfund m.m. (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 58 ():Herr talman! Efter förslag av kulturutskottetgjorde det uttalandet attregeringen i årets budgetproposition borde föreslåen reell uppräkning av statens bidrag tilltrossamfunden.Utskottets skäl för att begära en uppräkning avanslaget var bl.a. att antalet medlemmar i vårainvandrarkyrkor ökat mycket kraftigt under 80-talet.Tidigare hade endast församlingar inom den kretssom samverkar i frikyrkoråd kunnat få delav statsbidragen. är trossamfunden i Sverigeganska många, och vid sidan av de ursprungligafrikyrkliga samfunden finns anglikanska kyrkan,estniska evangelisk-lutherska kyrkan, de islamiskaförsamlingarna, de judiska församlingarna, deortodoxa och österländska kyrkornas ekumeniskaråd, katolska stift och ungerskaprotestantiska kyrkan, som också får del avstatsbidragen.Regeringens förslag, att räkna upp anslaget med 10milj.kr., räcker inte och når alls inte den nivå somkulturutskottet avsåg i sitt uttalande.Med de senaste årens höga inflation ocheftersläpningen i anslagstilldelningen hade detbehövts betydligt kraftfullare insatser för att täckabehoven. liberalerna föreslår i sinreservation att ytterligare 3 milj.kr. anvisas och,herr talman, jag vill yrka bifall till reservationen.Jag är medveten om att en uppräkning med 3milj.kr. inte heller räcker för att täcka behoven,men varje krona utöver vad regeringen föreslagit ärvärdefull, särskilt som kostnader för byggande ochunderhåll haft en våldsam ökning.I ett särskilt yttrande till betänkandet harfolkpartiet liberalerna anknutit till regeringensuttalande om att skattereformens effekter förfolkrörelserna bör följas med särskilduppmärksamhet. Trossamfundensungdomsverksamhet får del av statsbidragen, mende kan ju inte, som exempelvis ett företag, kvittaingående mervärdeskatt mot den som betalas ut.Här brister det fortfarande i kompensationen tilltrossamfunden och andra folkrörelser som t.ex.nykterhetsrörelsen.Från liberalernas sida förutsätter vi attregeringen står fast vid sitt uttalande i sambandmed skattereformen och söker former för att rättatill bristerna.Slutligen, herr talman, vill jag kommentera enskrivning i detta betänkande som jag nog tycker varganska onödig. Utskottet hänvisar till möjlighetenför folkrörelserna och därmed ocksåtrossamfunden att finansiera sin verksamhet medspel och lotterier.Herr talman! Den som vet något om trossamfundenkänner också till att spel och dobbel är demfullständigt främmande.Tvärtom sysslar många av dem med i merbehagliga gärningar. t.ex. gör enmycket värdefull insats genom att ge mat ochhusrum åt dem som hamnat på vårt samhällesskuggsida; frälsningssoldaterna tar vid där vårtkostsamma, sociala nätverk kommit till korta.Herr talman! Jag vill yrka bifall tillfolkpartireservationen.Anf. 59 ():Herr talman! Jag skall inte upprepa vad MargaretaFogelberg har sagt om hur det har fungerat tidigare;det gäller statsbidrag till nya trossamfund för derasverksamhet.Kulturutskottet uttalade att statsbidragettill trossamfund måste höjas ordentligt med hänsyntill det ökade antalet invandrare under 1980-talet.Det har regeringen nu gjort. Det har blivit plus 10miljoner. Det är en ökning , vilket -- anserjag -- är ganska mycket. I den situation som råder,där vi måste ta hänsyn till ekonomin ochnagelfara förslagen på alla möjliga områden, anservi att det är en ganska bra höjning. Om vi hade haftråd hade vi givetvis kunnat anslå ytterligaremiljoner, men det har vi inte. Jag yrkar därföravslag på den folkpartistiska reservationen, därman yrkar på 3 miljoner utöver regeringens förslag.Den andra fråga som tas upp i det härsammanhanget är skattereformen. Jag vet inte vadElver tänker säga, så jag får väl återkommatill det. nämnde de övrigafolkrörelserna. I uppgörelsen mellanregeringspartiet socialdemokraterna ochfolkpartiet om skattereformen stod det attidrottsrörelsen skulle få kompensation -- mansyftade på det lokala stödet -- och så har ju skett.Man har också sagt att man skall följa upp det helaoch se om några folkrörelser har blivit drabbade avskattereformen. I rådande situation är vi givetvisinte färdiga att komma med några förslag i syfte attavhjälpa sådana skevheter. Vi får följa upp det ochåterkomma.Jag vill ytterligare understryka att barn- ochungdomsverksamhet på olika sätt har fått stöd ochhöjningar, inte bara inom idrottens område, i åretsbudgetproposition. Jag yrkar givetvis bifall tillkulturutskottets hemställan.Anf. 60 MARAGETA ()replik:Herr talman! Som jag sade i mitt anförande harvåra invandrare bidragit till att medlemsantalet itrossamfunden har ökat liksom antalettrossamfund. Det är positivt -- det ger ett fint bidragtill den allmänna kulturverksamheten, kan mansäga.Jag tycker att det är synd att ta på sig den otacksamma uppgiften att försvararegeringens förslag här. Han är annars en mycketgod ambassadör här i för gruppeninvandrare.Erkki Tammenoksa tycker att är en storuppräkning. Ja, det beror ju helt på hur hög dennivå är som man utgår ifrån. Vidare sägerTammenoksa att regeringen inte har råd med mer.Men ett par utöver vad regeringenhar föreslagit hade ändå varit ett litet belopp ijämförelse med de enorma summor som man läggerned på andra folkrörelser, t.ex. idrottsrörelsen.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag är givetvis tacksam för MargaretaFogelbergs uppskattande ord, men faktum är att vihar att bevaka olika områden inom det statligaområdet, och då har vi -- tyvärr -- inte råd.Sedan en annan sak. Jag skulle gärna vilja sägamycket om idrottsrörelsen och dess krav, men jaganser inte att detta är rätt tillfälle att föra dendebatten, så jag får väl återkomma till det.Anf. 62 ():Herr talman! Jag skall ta upp några funderingarmed anledning av den motion som jag tillsammansmed och har väckt tillårets riksdag. I samband med fjolårets beslut omreformerad inkomstbeskattning uppmärksammaderiksdagen med anledning av motioner riskerna förnegativa effekter för folkrörelserna av denbreddade och förändrade momsnivån.Finansministern hade uttalat att frågan här bordeföljas särskilt uppmärksamt.Riksdagen förutsatte att negativa och oförutseddakonsekvenser skulle neutraliseras i detta årsbudgetproposition. Till en del har detta skett. Föridrottens del blir det en relativt kraftig justering ochkompensation. I viss mån gäller det dehandikappade organisationerna, även om vi frånliberalt håll tycker att det är för litet. däremot erhåller fullt ut kompensation förmerkostnader på grund av skatteomläggningen.Detta är bra, herr talman. Samtliga dessajusteringar är i linje med riksdagsbeslutet.För de fria trossamfunden, m.fl.folkrörelser utgår ingen kompensation. Imotionerna Kr409 och Kr410 har vi påtalat attenbart för de fria trossamfunden tordekostnadsökningen uppskattas till upp emot 100milj.kr. kan det naturligtvis påstås att de ökadeutgifterna som avser att finansiera skattereformenfaller ut i sänkta skatter för fysiska inkomsttagare.En sådan omläggning av skattesystemet leder dockinte med säkerhet till kommunicerande kärl. Desom gynnas mest av skattereformen är kanske intede som dominerar de genuina folkrörelserna. Oftaär det vad som skulle kunna betecknas sompersoner med små inkomster och medlemmar utanegen inkomst. I folkrörelsearbetet finns det storagrupper pensionärer, barn och ungdom, inte sällani de aktiva åldrarna, de som med rätta skullebetecknas som ''småfolket'' eller personer med småinkomster.Nu vill utskottsmajoriteten ge intryck av atttrossamfunden, nykterhetsorganisationerna m.fl.skulle ha fått en mycket kraftig uppräkning. Så ärinte fallet. Det är tvärtom fråga om en betydandeeftersläpning så att man till nöds undergår enytterligare urholkning. Denna urholkning har förövrigt pågått . Vi får inte glömma bortatt det här inte bara handlar om de direktastatsbidragens relativa försämring utan också omandra inslag som starkt försämrar folkrörelsernasekonomi.Det finns anledning att erinra om regeringensborttagande av organisationstidskriftsstödet. Detrörde sig om ett förhållandevis litet belopp istatsbudgeten, men ett kraftigt bortfall för deideella folkrörelserna. Detta tidskriftsstöd somtillkom för att dämpa de allt högreportokostnaderna, plockades bort somportot fortsatte att rusa i höjden. Detta anslag pånågra få miljoner rycktes bort somdagspresstödet höjdes till halvmiljardklassen. Talaom solidarisk fördelningspolitik, kulturministeroch kulturutskott!I dessa yttersta dagar finns också anledning atterinra om att det statsägda postverket inte aktar förrov att ta extra betalt av fattiga folkrörelser somordnar frivilliga insamlingar. Jag har velat nämnadessa exempel för att visa att den samladeekonomiska bilden är starkt negativ för det ideellaarbetet. Regering och riksdag hyllar ofta i varmaordalag det frivilliga folkrörelsearbetet som enomistlig del i vårt samhälle. Men när det kommertill konkreta ställningstaganden glider man så lättundan ett realt ansvarstagande.Därför förpliktar det regeringen att i enlighet meddet särskilda yttrandet från liberalernasnarast möjligt finna lämpliga former för att rättatill de brister som har påtalats.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillmotionerna Kr409 och Kr410 samt tillreservationen av och . 63 ():Herr talman! Jag vill påpeka att det parti som har varit med iskatteuppgörelsen. Jag skall dock inte ta upp dendebatten nu.Jag vill medge att samarbetsnämnden, som har attfördela medel till trossamfunden, har varitsolidarisk gentemot de nya trossamfunden sombestår av invandrare. Nämnden kan givetvisåberopa att den har gett så mycket mera tidigare attden skall ha kompensation. Jag har talat om vilkamöjligheter vi har och inom vilka ramar vi har attröra oss.När det gäller lotteri och spel glömde jag att sägaatt det inte är fel att hänvisa till en översyn somskall göras på detta område. Det kanske är fel närdet gäller trossamfunden, men frågan gäller ävenandra folkrörelser. Det är då inget fel i att utskottetbehandlar den här frågan och hänvisar till enöversyn som förhoppningsvis skall utmynna i etttillskott till folkrörelserna i form av nya medel så attde kan fortsätta sin verksamhet.Anf. 64 ():Herr talman! Det är riktigt som ErkkiTammenoksa säger att lotteri och spel tillämpas aven del folkrörelser, som har ekonomisk glädje ochnytta av det. Det är dock litet torftigt att hänvisa tilldenna utredning när socialdemokraterna här iriksdagen inte ens ville gå med på att släppa framfyra omgångar trisslotterier. Man hade begärt att fådessa och borde egentligen ha kunnat få riksdagensstöd. Det var inte fråga om någon direkt statsutgift.Det var fråga om att låta fyra extra omgångar gå tillde folkrörelser som deltar i sådan verksamhet. Jagtycker att det är ett tunt besked.Erkki Tammenoksa talade här om att den nämndsom har att fördela medel har varit solidariskgentemot de nya trossamfunden. Det är ett riktigtpåstående. Problemet är bara att man tilldelas enram som relativt sett har krympt. Det har blivit eneftersläpning. sade att denmåste justeras. Det har skett en del, men vi frånliberalt håll tycker att man borde ha varitgenerösare.Jag har också observerat att utskottets talesmaninte heller polemiserar mot den bild jag ger av attdet har blivit en kraftig försämring, inte bara pågrund av en fortgående urholkning, utan på grundav att man har plockat bort stöd på andra punkter.Jag nämnde organisationstidskriftsstödet somexempel. får t.ex. dagspressen fleramiljoner.Man har valt spår från socialdemokratins sida. Detär inte de små fattiga folkrörelserna som kommerförst. När man väljer kommer tidningsdrakar ochandra före.Jag tackar för erinran om att våra partier har varitmed om en skatteuppgörelse. Det är en mycket braskatteuppgörelse. Det hindrar dock inte -- om detpå enstaka punkter skulle visa sig vara negativaeffekter -- att man gör justeringar som riksdagenförutsatte och som man nu till en del hargenomfört. Vi har begärt -- i en socialdemokratiskoch en folkpartistisk motion -- att man bordejustera de fall där man inte har levt upp tillriksdagsbeslutet. Detta har mitt inlägg handlat om.Herr talman! Jag är ändå litet optimistisk. Jag troratt uppmaningen i det särskilda yttrandet kommeratt få effekter. ägde enuppvaktning hos statsrådet rum, dåföreträdare för olika folkrörelser och partier fördesamtal. Statsrådet tog till sig budskapet att manskall rätta till det som har slagit litet snett imarginalen. Det är en rimlig anhållan. Jag tror attbåde regeringen och har allt att vinna påatt göra en sådan justering.Anf. 65 ():Herr talman! Jag vill avslutningsvis konstatera attvi skall behandla detta speciella betänkande och attvi inte är mogna att besluta om justeringar när detgäller skattereformen . Vi får återkomma till det.Jag yrkar avslag på motionerna och bifall tillutskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Bidrag mot royaltyFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU21 Bidrag mot royalty.Anf. 66 PER ():Herr talman! Detta betänkande behandlar bidragmot royalty. Jag kom personligen först i kontaktmed den här typen av ärenden när näringsutskotteten mörk höstkväll eller 1980 besökteBo Finnkvists hemtrakter . Vi skulle fåen redogörelse för hur den borgerliga regeringenss.k. villkorslån skulle drabba den då krisdrabbadeUddeholmskoncernen.Dessa villkorslån liknar mycket de bidrag motroyalty som vi diskuterar. Det innebär ipraktiken att den som lämnar ett lån till ettutvecklingsprojekt eller ett riskföretag skullekunna dra av lånet i sin deklaration eller skriva avdet. Den som mottar lånet skall ta upp det som enskattepliktig intäkt. De amorteringar som skulleske när projektet hade lyckats och börjat geavkastning skulle vara avdragbara. Det härsystemet har tillämpats av svenska staten och denstatliga industrifonden med icke obetydligframgång och på ett positivt sätt bidragit tillriskkapitalförsörjningen av särskilt riskfylldaprojekt.I proposition 1982/83:94 ville dåvarandefinansminister även ställa upp påatt den skattemässiga behandlingen av denna typ avbidrag eller villkorslån skulle se ut på det sätt somjag har beskrivit. När näringsutskottet nu ställerfrågan om privata intressenter skulle kunna fålämna denna typ av villkorslån och på det sättethögst påtagligt positivt hjälpa småföretagen i derasför närvarande utomordentligt besvärligariskkapitalförsörjning, svarar tillatt börja med att man ansåg att så inte var fallet.När utskottet påpekade uttalandet /1983års riksdag svarade man att det kanske skalltillämpas såsom det sägs i den propositionen, menman hänvisade till att rättsläget är mycket oklart.Man menar att varje enskilt fall skall prövas avriksskatteverkets rättsnämnd, med den mycketutdragna processföring detta innebär, vilket somäven kostar den som begär beskedet en hel delpengar.Herr talman! När majoriteten i utskottet nu avslården motion som vill öppna dessa villkorslån förprivata riskkapitalinvesterare, måste jag säga attjag blir ganska indignerad. Jag har mycket svårt attförstå hur någon vill ha ett oklart rättsläge som gördet svårt för småföretag att erhålla riskkapital viaett regelverk motsvarande det som många venturecapital-företag och många småföretag fårriskkapital enligt utomlands.Oklarhet och osäkerhet kan inte vara i någonsintresse. Vilket småföretag kan vänta så länge omdet har ett bra riskprojekt och vill göra en riskfylldsatsning? Först skall man hitta någon som vill ge ettlån. Sedan skall man driva processen medriksskatteverkets rättsnämnd, för att därförmodligen få ett besked om hur man skall hanteradet hela. Inte ens då är det helt klart hur det skallbehandlas skattemässigt.Jag är personligen helt övertygad om -- vilket ävenerfarenheten hitintills visar att detinte blir någon sådan riskkapitalförsörjning. Detkommer att bli fortsatt svårare för små företag iSverige att få riskkapital. Det tycker jag inte någonkan tjäna på.När man läser majoritetens skrivning får man lätten känsla av att den mycket väl skulle kunna varaskriven av ett gäng arbetslösa skattejurister somgärna ser fram emot ett stort antal skatteprocesser.Jag vet ju att så inte är fallet, men jag harfortfarande oerhört svårt att förstå att man skullevilja ha oklarhet och osäkerhet och att man villförsvåra för småföretagen att kunna genomföraviktiga risksatsningar i framtiden.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillreservationen.Anf. 67 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall tillreservationen.Jag och tycker att det är en god idé attett företag som har likvida medel men kanske inteså många projekt på gång överlåter sin godalikviditet till ett annat företag, som har idéerna meninte kapitalet. Det låter ganska förnuftigt. Detgäller i och för sig generellt, både stora och småföretag. Att detta inte skulle kunna varaskattemässigt helt utklarat tycker vi är beklagligt.Däremot ställde inte upp på affärenmed , det s.k. villkorslånet. Det är inte ett lån,utan i princip en överlåtelsen av kapital på vissavillkor. Att vi inte ställde upp på det var för att vityckte att det var ett olämpligt projekt, inte för attprincipen var felaktig. Det vi nu diskuterar ärprincipen. Vi tycker alltså att det är en sundprincip. Sedan är det klart att varje projekt fårvärderas utifrån sina meriter. Som miljöpartist villjag naturligtvis att det skall vara miljöriktiga och idet avseendet förnuftiga projekt som företagenskall syssla med.