prot · GF0916 · 1991-10-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:16Fredagen den 25 oktoberKl. 14.001 § LedigheterUlla () hade ansökt om fortsatt ledighetunder tiden den 1--på grund avsjukdom.Kammaren biföll denna ansökan.Anna Corshammar-Bojerud (c) skulle även ifortsättningen tjänstgöra som ersättare för UllaTillander.Richard Ulfvengren (nyd) hade ansökt om ledighetunder tiden --förFN-uppdrag.Kammaren biföll denna ansökan.Arne (nyd) skulle tjänstgöra som ersättareför () hade ansökt om ledighetunder tiden --förFN-uppdrag.Kammaren biföll denna ansökan.Ronny () skulle tjänstgöra somersättare för § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:24 till lagutskottet1991/92:26 till justitieutskottet1991/92:28 till skatteutskottet1991/92:31 till lagutskottet1991/92:33 till bostadsutskottet3 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:29 Godkännande av ett avtal mellanSverige, och EEG om civil luftfart, m.m.1991/92:35 Sexuella övergrepp mot barn m.m.1991/92:36 Avveckling av löntagarfonderna1991/92:37 Ändringar i bankrörelselagen4 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 oktober1991/92:21 av () till statsrådetBeatrice om vuxenutbildningen:För människors personliga utveckling, för derasmöjligheter att delta i samhällsarbetet och för deraschanser på arbetsmarknaden är möjligheten attdelta i vuxenutbildning viktig. Det gäller särskilt de800 000 som har en kortareutbildning än nio år.Men en väl utbyggd vuxenutbildning är också viktigför samhällets och näringslivets utveckling. En välutbildad arbetskraft kommer att vara av avgörandebetydelse för vår förmåga att hävda oss i deninternationella konkurrensen.Därför tilläts anslagen till vuxenutbildning att ökamer än prisutvecklingen under den senastesocialdemokratiska regeringsperioden. Undersamma period tillkom det nya folkhögskolor ochviktiga reformer genomfördes för såvälfolkbildningen som den kompetensgivandevuxenutbildningen.Moderaterna har däremot föreslagitkraftiga nerskärningar av anslagen till såvälfolkbildning, komvux som vuxenstudiestöd iblandmed stöd av . har därmedgivit negativa signaler till kommunerna om denkommunala vuxenutbildningen.Vi socialdemokrater anser att den grundläggandevuxenutbildningen skall prioriteras men även attvuxenutbildning på gymnasienivå är viktig. Trotsatt det i skollagens 11 kap. 17 § heter att''Kommunerna skall erbjuda gymnasialvuxenutbildning.'' finns exempel på kommuner dären nedläggning av denna utbildning diskuteras.Varken regeringsförklaringen eller uttalanden avskolministern innehåller några som helst beskedom den nya regeringens syn på vuxenutbildningen.Det finns därför en stark oro för att moderaternasnegativa syn på vuxenutbildningen nu blivitregeringens politik.För de vuxenstuderande och församhällsutvecklingen är det av stor vikt att detidigare fattade besluten om såväl denkompetensgivande vuxenutbildningen somfolkbildningen står fast.Lika angeläget är att de som har behov avvuxenutbildning ges ekonomiska förutsättningartill detta. Förslag till förbättringar av destudiesociala villkoren för vuxna har lämnats av dens.k. finvuxutredningen.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet följande:Vilken är regeringens syn på behovet av livslångtlärande och kortutbildades behov avvuxenutbildning?Kommer regeringen att föreslå ökad elleroförändrad nivå på anslagen inomvuxenutbildningsområdet?Kommer regeringen att framlägga förslag tillstudiesociala förbättringar för vuxna?1991/92:22 av () tillmiljöministern om kärnkraftsavveckling m.m. videventuellt medlemskap i valrörelsen lyssnade många förgäves efteren seriös och framåtsyftande energidebatt. Hurskall alternativen utvecklas, när skall kärnkraftenavvecklas, var frågor som många väljare ville hasvar på. Men de partier som ställt sig bakomenergiuppgörelsen lät sig inteinvecklas i dylika resonemang. Man var ju överens.Frågan är bara vad det är man är överens om.Kärnkraften skall avvecklas när samhällsekonominså tillåter och när industrin kan garanterastillräckligt tillgång på billig el. Om detta är manöverens. Men vem skall göra tolkningen? Vembedömer det samhällsekonomiska läget och vembedömer när industrin har tillräcklig tillgång påtillräckligt billig el? Kommer industrin själv attnågonsin tycka det?Jag har hört centerpartister säga att tillgången på elredan i dag är så god att det skulle gå alldelesutmärkt att påbörja avvecklingen , dag. Men inte officiellt, i valrörelsen.Eftersom man var överens om att man var överensså hade det väl blivit pinsamt att tala om att maninte var överens om vad man var överens om.Säkrare då med tystnad.En annan fråga som lyste med sin frånvaro ivaldebatten var den om ett svenskt medlemskap iEG. har väl en så stor och avgörande politiskfråga mötts med en sådan kompakt tystnad i envalrörelse. Men också här var de s.k. storapartierna överens. Överenskommelse hade nåttsefter hemligt studiearbete i det forum som saknarparlamentarisk insyn, nämligen utrikesnämnden,där (och ävenmiljöpartiet) inte får vara med. Utifrån analyser avett hemligt underlag framtaget av UD kom manfram till att det nog var bäst att ansökte ommedlemskap i . Så fort de olikapartiföreträdarna kom ut från det hemliga mötetvisade det sig att de hade olika syn på vilket prisSverige skulle kunna tänka sig att betala, på hurvärdefull neutralitetspolitiken var och om Sverigekan vara med i en militär allians. Men eftersom devar överens om att de var överens så blev det ingendebatt under valrörelsen, trots att de inte var (är? )överens om vad de var (är?) överens om.Kombinationen av dessa bägge frågor --avvecklingen av kärnkraften med tillhörandeavfallsproblem i förhållande till ett eventuelltkommande EG-medlemskap -- kunde därför''naturliga'' skäl inte heller rymmas i valdebatten,trots att ett eventuellt EG-medlemskap ju ocksåinnefattar Euroatom-fördraget som uppmanar tillspridning och ökning av kärnkraftsenergin.Men bara någon vecka efter valet kunde vi läsa itidningen (SvD ) att enkommande avfallslag kan stoppas av EG och att detnog blir svårt för att säga nej tillslutförvaring av utländskt kärnbränsle. Det sitterjust nu en statlig utredning som har till uppgift attutforma en lagparagraf som skall omöjliggöralagring av utländskt kärnbränsle och kärnavfall iSverige, för att på så sätt skall kunnaförsäkra sig om att inte bli en internationelldumpningsplats för atomsopor. Problemet är attlagen skall anpassas till EG, som inte har någraregler för radioaktivt avfall. Inom EG klassaskärnavfall som en ''vara'' som skall kunna utbytasfritt över gränserna och det är ytterst osäkert omEG skulle acceptera att lagfäster ett förbudmot lagring av just utländskt avfall.Vi kunde också läsa (24 september1991) att ett av största elkraftsbolag,, vill göra den svenskaForsmarksanläggningen till en atomsopstation förEuropas alla kärnkraftverk. ''Forsmark är stort nogför att rymma hela kärnkraftsavfall'', sadePreussenElektras VD till de tyskatidningarna dag finns i Forsmark en anläggning för låg- ochmedelaktivt avfall, ägd av SKB (SvenskKärnbränslehantering). PreussenElektra ärdelägare i SKBs Forsmarksanläggning genom attdet tyska elkraftsbolaget köpt in sig i Sydkraft.Tyskarna äger av och man villöka den ägarandelen, enligt uppgifter från sammeVD . Forsmarkanläggningen var enligtKrämer en viktig anledning till att PreussenElektrai våras köpte in sig i . Ägare till tyskakärnkraftverk är nämligen skyldiga att görastora avsättningar för att täcka kommande utgifterför slutförvaringen av utbränt bränsle och det är endel av dessa avsättningar som man nu använt för attköpa in sig i Sydkraft.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor till miljöministern:1. Hur skulle ett eventuellt EG-medlemskappåverka möjlighet att avvecklakärnkraften i och att dessutom verka för eninternationell avveckling?2. Hur påverkar och ett eventuelltEG-medlemskap möjligheter att säga nejtill lagring av utländskt atomavfall?1991/92:23 av () tillsocialministern om försäkring försjuklönekostnader:Under våren beslutade att införa sjuklönför i ett sjukfall.Sjuklönesystemet skall träda i kraft den förstajanuari 1992.I propositionen och även i riksdagsbeslutetframhölls vikten av att företag med få anställdaskall ges möjlighet att försäkra sig hosförsäkringskassan mot de sjuklönekostnader överen viss nivå som företaget kan drabbas av. Rätt attteckna en sådan försäkring skall finnas förarbetsgivare vars sammanlagda lönekostnaderunder ett kalenderår -- efter avdrag för socialaavgifter o.d. -- beräknas inte överstiga summan av60 basbelopp. Avslutningsvis framhålls att deslutliga reglerna skall bestämmas av regeringen.I dag återstår det knappt till dess attsjuklönesystemet skall vara genomfört.Fortfarande saknas regler för hur denna försäkringskall tecknas och inte minst viktigt till vilka premierdet skall ske.Naturligtvis borde den föregående regeringen setttill att fullfölja uppdrag, men derasambition har tydligen inte räckt till detta.Det finns från småföretagarnas sida en stor oro attden beslutade sänkningen av arbetsgivaravgiftentill sjukförsäkringen på ger allt för lågkompensation i förhållande till de verkliga utgiftersom kan bli fallet om någon anställd ofta är sjuk.Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet omnär dessa villkor för småföretagarnas försäkringkan väntas föreligga.Samtidigt vill jag fråga om kostnadsneutralitetenkan kvarstå även för småföretagare i förhållande tillnuvarande försäkringssystem.1991/92:24 av () tillkommunikationsministern om flygplats:Frågan om har stötts och blötts idecennier.Den 15 november 1946 skrevs ett markbytesavtalmellan staten och staden, dvs. egentligen ett avtalom bytlåning. Staten lånade ut till staden ettmarkområde på Ladugårdsgärde om en miljonkvardratmeter och staden lät staten under sammatid, , få nyttja Brommamark för användningsom flygplats. Uppgörelsen godkändes avriksdagen.Bromma flygplats blev emellertid dels för liten ochdels föranledde buller ochföroreningar klagomål från de omkringboende.1981 fattades beslut om överflyttning av jetflygettill , som efter tillkomsten blivit en allteffektivare flygplats. Genom att fickfunktionen som nav i inrikesflyget skapades ocksåmöjligheterna till smidiga övergångar. Flyget blevett folkflyg. Det blev möjligt att ta sigfrån t.ex. en plats i till för vidarebefordran till annan ort inom eller utom landet.Flyget blev av oerhörd betydelse för vår tillväxt ochdärmed för vår välfärd.1991 fattades beslut om en 3:e rullbana på Arlanda.Under åren från tillkomst hade emellertidmotståndet mot flyg och flygplatser ökat starkt ochett försök att i stället för en 3:e bana på Arlandabygga en storflygplats söder om genom politiskt och organisatorisktagerande. Det torde numera vara uppenbart, attdet är politiskt omöjligt att genomföra ennybyggnation av en stor trafikflygplats istockholmsområdet. Tredje banan på Arlandabeslutades också i elfte timmen. Även mot detutbyggnadsförslaget väcktes starkt motstånd.Strax före valet lämnade den dåvarandesocialdemokratiska regeringen direktiv till enutredning för att söka alternativ flygplats tillBromma samt att undersöka hur en överföring avflyg till 3:e banan kunde ske. Mot dessa direktivprotesterade all luftfartsexpertis, kommunsrepresentanter och (m) i stad.Skälet till direktiven,som regeringen avvaktat medatt offentliggöra , varpåtryckningar från ,som till varje pris vill avsluta avtalet om Brommamed staten och bygga bostäder på Bromma-marken.Skälet till protesterna från luftfartssektorn ochdessutom från de boende i Bromma-området,, , m.fl. är att , somär den 2:a flygplatsen i i storleksordningenvad gäller flygplansrörelser, omöjligen kan läggasner och absolut inte bör bebyggas. Det finns, hurmånga utredningar som än görs, inte möjlighet attta emot så mycket flyg på . Då gårman miste om all kapacitetsökning man kunde fåttgenom 3:e banan och mer därtill.Att sedan uppföra ett bostadsområde på ca 10 000bostäder utan att ha klarat de flaskhalsar itrafiksystemen som redan nu finns, är oansvarigt.Detta inser också de boende runt flygplatsen somenligt gjorda enkätundersökningar klart föredraratt behålla flygplatsen mot att få all den biltrafikextra som ett utbyggt bostadsområde skullemedföra.Flygplatschefen vid har undersöktmöjligheterna att till rimliga kostnader få en välfungerande cityflygplats på . Starkanäringslivsintressen finns som vill gå in i enbolagsbildning för att driva och intresseborde finnas även från . För statenär av riksintresse som en med Arlandakompletterande och avlastande flygplats, någotsom även uttalats förutom av luftfartsverket jämvälav moderater och folkpartister samt tjänstemän ilänsstyrelsen.Om ett återbyte tvingas fram från sidakan jag inte förstå annat än att staten borde varaberättigad till en gottgörelse för enmarkvärdeförlust på åtskilliga hundratals miljonerkronor. Eftersom Bromma-marken kan bebyggasbetingar den ett mycket högt värde, medan ettområde av ungefär samma storlek -- den som stadenfick ''låna'' av staten -- genom bl.a. plan- ochbyggrestriktioner som genomfört äromöjligt att använda annat än som friluftsmark. Ettmarkområde med sådana hinder för användninghar i praktiken blivit nästan värdelös och det tordedessutom vara omöjligt och ej önskvärt att hävarestriktionerna och bebygga Ladugårdsgärde.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:1. Delar kommunikationsministern min ochluftfartsverkets uppfattning att Bromma-trafiken ejkan föras över till och att därför Brommaär av riksintresse och behövs för att flygtrafikenskall fungera.2. Är kommunikationsministern bererdd atttillsätta en snabbutredning för att utforma enbolagsbildning av som flera intressenterarbetar för?3. Om inte förnyas eller växlas omtill rent markbyte och behålls är dåkommunkationsministern beredd att se över hurstor den ersättningen bör vara som staten skallavkräva stad för markvärdesförlusten?5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 24 oktober1991/92:60 av () tilljustitieministern om ochpolisresurserna:Nästa år kommer att hållas i Sverige.Under tre veckor kommer nästan var fjärde polis avvår totala poliskår att tas i anspråk för bevakningenav detta idrottsarrangemang. Härtill kommerunder nödvändig utbildning för dessapoliser. Efter , behöver dessa poliser beredasmöjligheter att ta ut sin berättigade semester.Sammantaget innebär detta att vår svenska poliskårkommer att vara reducerad med ca en fjärde-del,. Kostnaderna för denna storapolisiära insats beräknas till 167 milj.kr. Den totalapoliskårens möjligheter att bedriva viktigt ochnödvändigt polisarbete, kommer självfallet attpåverkas mycket negativt både före, under ochefter detta stora idrottsarrangemang.Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följandefråga:Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta så attallmän ordning och rättstrygghet för medborgarnakan upprätthållas på ett tillfredsställande sätt underovannämnda tid?1991/92:61 av () till statsrådet om skatteutjämningsavgiften:Av regeringsdeklarationen framgår att regeringenhar för avsikt att avveckla den särskildaskatteutjämningsavgiften. Avgiften är ettinstrument för omfördelning av resurser frånkommuner med hög skattekraft till kommuner medlåg genomsnittlig inkomst hos medborgarna.Innebär ställningstagandet att det framtidaskatteutjämningssystemet enbart skall utgöra enomfördelning mellan stat och kommuner och huravser regeringen att finansiera bortfallet av förnärvarande ca 650 milj.kr. ?1991/92:62 av () tillförsvarsministern om klarläggande av IB-affären:I anslutning till den s.k. IB-affären skrevförsvarsdepartementet i en promemoria den 17januari 1991 bl.a. att registren hos dåvarandeförsvarsstabens säkerhetsavdelning och särskildabyrå ''inte hade karaktären av åsiktsregistrering''.Att döma av gjorda uttalanden anserförsvarsministern att sanningshalten i dettapåstående ytterligare behöver utredas.Jag vill med anledning av ovanstående frågaförsvarsministern:Vilka initiativ avser försvarsministern ta för attunderlätta att det slutgiltiga klarläggandet av IB-affären enklast och snabbast skall komma tillstånd?1991/92:63 av () tillfinansministern om investeringsavgiften pånybyggda kontorslokaler i Stockholm:År 1989 infördes investeringsavgift på nybyggdakontorslokaler i . Skälet till attden infördes var att föra över resurser från kontors-till bostadsbyggande. avskaffadesdenna avgift.Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga:Vilka initiativ ämnar finansministern vidtaför att deupplupna medlen, ca 130 milj.kr., skallkomma till godo?6 § Kammaren åtskildes kl. 14.02.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.