prot · GE0966 · 1991-02-19 00:00:00 — Jag skulle vilja frågainvandrarministern om hon står kvar vid sitttidigare uttalande om att baltiska flyktingar skall fåen i Sverige.Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att vi diskuterar två olikasaker. Jag vill även påstå att denna debatt har blivitlitet förvirrad. Vi har bl.a. diskuterat hur vi skall haen beredskap för och ställa upp om det blir enmilitär intervention, dvs. ett inbördeskrig eller eninbördeskrigsliknande situation, i . Vi harsedan en mycket en bra beredskap i Sverigeför att vi skall kunna ta emot människor. Vi harockså deklarerat att den goda grannens princip dåsjälvfallet gäller.I det här fallet handlar det om huruvida vi skallpröva asylansökningar och huruvida vi i denordiska länderna inom det nordiska samarbetetsram också skall kunna göra lika bedömningar ochatt varje nordiskt land i det här fallet också skall tasitt ansvar. Det fanns ingenting i det nu refereradefallet, med de tre baltiska värnpliktsvägrarna somhade passerat för resa till , somsade att dessa balter, när skickadetillbaka dem till , inte skulle få sin sakprövad också i Finland.Jag tror att vi skall ha klart för oss att det som vihar sagt om baltiska flyktingar inte generellt i dagbetyder fri invandring från . Vi måsteockså pröva baltiska asylsökandes skäl. Däremotvill jag återigen upprepa att vi har en god beredskapför en katastrofsituation i , en beredskapsom vi hoppas inte behöver tas i anspråk.Anf. 42 ():Herr talman! Det var faktiskt inte denna generellabedömning som vi diskuterade förra gången, utandet var enskilda baltiska asylsökande. Då svaradeinvandrarministern klart ja på min fråga om det varhennes mening att baltiska flyktingar som kommerhit skall få stanna därför att de är våra godagrannar.Det här innebär faktiskt att statsrådet inte ärriktigt överens med sin statssekreterare, som i enartikel för inte så länge sedan klart uttalade attbaltiska flyktingar som kommer till skall fåstanna. Statssekreteraren uttalade också att detinte ens skall behöva göras några speciellautredningar utan att de skall få stanna därför att deär våra nära grannar. Jag vet mycket väl hurutlänningslagstiftningen fungerar. Men i det härfallet har vi ju gemensamt haft inställningen att detär fråga om våra nära grannar som vi bör ge enfristad. Det har också från uttalats ettklart ja till att baltiska flyktingar skall få stanna iDanmark.Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet inte om man får ställamotfrågor i en sådan här frågestund. Jag villemellertid ställa följande fråga: Menar GullanLindblad att vi generellt skall ta emot allamänniskor som kommer till somasylsökande från ? Och menar att vi skall ha uppfattningen att de övriganordiska länderna inte skall ta något ansvar i frågaom detta utan att ensamt skall göra det?Anf. 44 ():Herr talman! Även jag anser att de nordiskaländerna skall göra betydligt meröverensstämmande bedömningar.Invandrarministern vet lika väl som jag att Finlandhar en speciell situation och att man där har varitoch är mycket restriktiv när det gälleratt ta emot flyktingar. Eftersom invandrarministernhar uttalat att dessa balter skall få stanna i Sverigeom de kommer hit anser jag att hon skall stå vid sittord. Det är, som sagt, inte bara jag som har den häruppfattningen utan det gäller tre olika partier i vårtutskott.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:409 om asyl förhomosexuella flyktingarAnf. 45 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att bevilja asylåt flyktingar som på grund av sin sexuella läggningförföljs i hemlandet.Barbro har ställt frågan mot bakgrundav tidningsuppgifter om att ett parsovjetmedborgare inte fått asyl i trots att deenligt riskerar ett flerårigtfängelsestraff i hemlandet på grund av sin sexuellaläggning.För omkring sedan besvarade jag enlikartad fråga ställd av . Mininställning har inte förändrats sedan dess.Enbart den omständigheten att sökanden ärhomosexuell utgör ej grund för asyl. Riskerarsökanden allvarlig förföljelse på grund av sinsexuella läggning, kan emellertid uppehållstillståndbeviljas.Anf. 46 ():Herr talman! Jag får tacka invandrarministern försvaret, vilket inte gör mig särskilt nöjd. refereras tillmotioner som avslagits därför att homosexuella dåinte kunde anses som flyktingar. Som svar påmotionerna hade sagts att dessa människor kundefå uppehållstillstånd av humanitära skäl om risk förförföljelse förelåg.Utredningen ansåg att detta skydd var för dåligt ochföreslog en ändring i 3 § utlänningslagen och ettförtydligande av den. Men denna del avutredningen avstyrktes i propositionen sombehandlades i . Det sades att detfanns en praxis för uppehållstillstånd som dittillshade tillämpats generöst och att det därför intefanns något skäl att införa ytterligarebestämmelser.Den 11 februari kunde vi i läsaatt två homosexuella från , därmaximistaffet för homosexualitet är , skulleutvisas. I tidningsreferatet sades det -- man fåremellertid alltid reservera sig något för att det kanvara felrefererat -- precis som invandrarministernhar sagt, att homosexualitet i sig inte utgör någongrund för asyl, även om homosexualitet är olaglig ihemlandet, utan det krävs ytterligare skäl.Jag tycker att en sådan utvisning strider mot vadman sade om den generösa praxisen närpropositionen behandlades 1987.Handläggaren av ärendet sade i tidningsartikeln attstraffparagrafen i sällan används och attbeviskraven är höga. Men bevisen finns redan,eftersom dessa två människor har framträtt ochman vet att de är homosexuella. Det torde därförinte vara något problem med bevisningen.Dessutom tycker jag att det är fel att man skallbehöva undanhålla sin sexuella läggning för attundvika straff. Jag tycker alltså att detta handlandeär minst sagt anmärkningsvärt, och jag vill hörastatsrådets reaktion på det som jag har sagt.Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! vet att vi inte kandiskutera enskilda ärenden från dessa pulpeter. Jagkan bara återigen understryka att jag är medvetenom att manlig homosexualitet är straffbar när detgäller, som säger, bevisatkönsumgänge. Jag har i en folkpartimotion till åretsriksdag noterat att det är på det sättet på flera hålli världen. T.ex. flera delstater i har enlagstiftning som innebär att homosexuellaförbindelser är straffbara.Med anledning av rapporter från Sovjetunionenkan jag också konstatera att grupper av sexuellasom har varit förtryckta nu talar allt friareoch att homosexuella i har startat en egentidskrift. Men det betyder inte att vi får låta dettaundanskymma att de homosexuellas situation iSovjetunionen är svårare än på många andra håll,att vi också följer denna utveckling nogsamt och attdet också kan betyda att dessa människor iblandhar ett mycket starkt skyddsbehov.Anf. 48 ():Herr talman! Jag är väl medveten om att statsrådetinte får gå in i individuella ärenden, men däremotkan hon medverka till att den praxis som Sverigehade vidmakthålls. Visserligensägs det från svenska ambassaden att dessastraffparagrafer är under omarbetning iSovjetunionen men att man inte är i mål . Mansäger också att risken är nästan obefintlig för attdessa människor skall straffas men att man inte kangarantera detta hundraprocentigt. Och så längeman inte kan ge dessa hundraprocentiga garantiertycker jag att dessa människor skall beviljas asyl. Vii liberalerna kommer att fortsätta attdriva den här frågan tills vi är i mål.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:421 om tidpunktenför beslut i asylärenden rörande sovjetiska judarAnf. 49 Statsrådet ():Herr talman! har frågat omtidpunkten för beslut i asylärenden rörandesovjetiska judar. Som svar på frågakan jag upplysa om att ett tjugotal asylärenden somrör sovjetiska judar, vilka har överklagats tillregeringen, nu är under slutfasen av beredningen iarbetsmarknadsdepartementet. De beräknaskomma upp till avgörande . Regeringen ärberedd att fatta beslut så snart ärendena ärfärdigberedda.Anf. 50 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret som jagtycker var mycket positivt. Bakgrunden till minfråga är att jag ställde den här frågan också itorsdags men då inte fick något svar. Därför är jagdesto mer glad över att få ett positivt svar.Många av de sovjetiska judarna i har väntatoerhört länge på besked, ibland upp till ett och etthalvt år. Bland dem som har väntat sedan hösten1989 finns flera som inte ens har fått det förstabeslutet från invandrarverket, och det ryms ävenflera barnfamiljer i den gruppen. det inte kommit några besked, ochinvandrarverket hade enligt mina uppgifter fåttorder uppifrån att lägga alla ärenden rörandesovjetiska judar på is till dess att nya signaler komfrån regeringen.Invandrarministern sade i interpellationsdebattenförra veckan att man hade försökt att göra närmareundersökningar av förhållandena för de sovjetiskajudarna. Jag tolkar svaret som att man nu ärfärdig med den nya bedömningen av läget för desovjetiska judarna. Jag vill bara säga att det ärmärkligt att de sovjetiska judarna, som i många fallhar fått långa fängelsestraff som kulmen på enlivslång historia av antisemitisk förföljelse, skallbehöva utredas som ett och etthalvt år innan man är färdig att fatta beslut iSverige.Jag vill ställa en fråga. Innebär detta attinvandrarverket också skall komma i gång med sinbedömning av framför allt de ärenden som mycketlänge har väntat på att behandlas?Anf. 51 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill upplysa omatt ett statsråd aldrig kan ge order uppifrån till ettstatligt verk. Om invandrarverket har gjortbedömningen att avvakta med något, vilket jag intekänner till, har invandrarverket fattat detta beslutpå eget bevåg och får i så fall också svara för det närman tänker sätta i gång med sina ärenden.Vi har berett dessa ärenden, och såvitt jag kanse har de inte väntat särskilt mycket längre än andraärenden. Många av de ärenden som har legat idepartementet är sådana som har kommit under1990. Några hör till dem som har kommit under denstora inströmningen hösten 1989.Det kan väl synas märkligt att det har tagit så långtid. Men vi diskuterade ju i den första frågan olikaåtgärder för att minska väntetiderna, och jag ärberedd att fortsätta att försöka minskaväntetiderna. Förklaringen är naturligtvis att dessaärenden har trängts med 60 000 andra ärenden.Dessutom vill jag påstå att det är helt orimligt attjag här i kammaren under frågestunderna skall talaom när enskilda ärenden kommer upp. Men vi skallfatta dessa beslut så fort vi kan.Anf. 52 ():Herr talman! Jag ställde inte någon fråga omenskilda ärenden, utan min fråga gäller en gruppoch det är, såvitt jag förstår, fråga om ettpraxisbeslut på grundval av att det hela tidenhänder saker och ting i . Detta var viockså inne på i interpellationsdebatten. Men det ärinte alltid så lätt att fastställa hur läget egentligen ärnär det gäller de sovjetiska judarna.Jag är emellertid mycket glad över att ha fått dethär beskedet. Och trots att invandrarministernnaturligtvis inte kan ge order till invandrarverket,kan det ju hända att invandrarverket väntar pådetta nya praxisbeslut. Jag hoppas att de sovjetiskajudarna -- många har väntat utanatt ha fått det första beslutet från invandrarverket --nu kan se fram emot att åtminstone gå vidare iprocessen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:387 omfolkbokföringsreformenAnf. 53 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att berörd personalskyndsamt kan ges besked om huruvida anställninghos de lokala skattemyndigheterna kan erhållas.För två veckor sedan besvarade jag en annan frågasom bl.a. rörde tillsättningen av tjänster hosskattemyndigheterna med anledning avfolkbokföringsreformen. Jag nämnde då attorganisationskommittén fattattillsättningsbeslut i fråga om tjänsterna i närmarehälften av länen och att jag utgick från attresterande tjänster kunde tillsättas inom dennärmaste tiden.Tjänsterna i ytterligare ett antal län har tillsattssedan dess, och det återstår nu bara fyra län därtillsättningarna inte är klara. I dessa län är beslutom tillsättning nära förestående.Mot den här bakgrunden anser jag inte att det finnsnågot behov av åtgärder från min sida vad gällertillsättningsförfarandet.Anf. 54 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Att jagställde frågan beror på att jag vet att mångaanställda på pastorsexpeditionerna mår dåligt.Efter det att jag hade lämnat in min fråga noteradejag att en liknande fråga hade ställts av en annanledamot. Men även om jag när jag lämnade infrågan hade känt till det svar som statsrådet då hadegett, hade jag i alla fall ställt en fråga, eftersom jagblev närmast oroad då jag fick se att man i bortåthälften av länen så sent som för några veckor sedaninte hade kunnat ge några besked.Jag råkar känna till att det fördes en diskussioninom regeringen om huruvida reformen skullegenomföras efter tre eller . Det blev fyra år.Jag tycker att det är ett verkligt sjabbel att det harbehövt ta så för personalen att få besked.Inte har alla län utom fyra fått besked.Nu säger statsrådet att det bara är fyra län somåterstår. Men det är ingen lösning för dem somfaktiskt berörs. Jag undrar vad som menas med attdet snart skall fattas beslut om tillsättning. Vadmenas med ''nära förestående''? Dessutom är jag väldigt angelägen omatt få svar på frågan varför det har dröjt så längemed beskeden. Skulle de inte ha kunnat gestidigare? Dessutom undrar jag om statsrådetbeklagar att det har tagit så lång tid.Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! En förklaring till att det har tagit sålång tid är att förhandlingarna om lönenivån inomden nya organisationen har varit besvärliga i vissaavseenden. Det har i vissa fall funnitsmeningsskiljaktigheter vid tillsättningen av enstakatjänster. I det sammanhanget har det varit ensträvan, även från personalorganisationernas sida,att alla tillsättningar i ett län skall ske samtidigt.Man har alltså i vissa fall fått vänta på besked därföratt det har kunnat vara tvister rörande någonenstaka tjänst.Nu har ändå -- detta sedan jag besvarade den förrafrågan -- beslut fattats iytterligare ett antal län. Det är som sagt endast fyralän där beslut ännu inte har fattats. I de fallen harförslag till tillsättningsbeslut skickats ut sominformation till de anställdas organisationer den 11februari. Tiden för att begära förhandling löperfrån , då förslagen komorganisationerna till handa. Beslut skulle enligt vadsom planerats ha fattats , men tidenför att begära förhandlingar har inte löpt ut då.Därför kommer beslut sannolikt att fattas någotsenare. Men det är, som jag sade, nära förestående.Jag räknar därför med att personalen i de fyraåterstående länen kan få de besked som den väntarpå inom en snar framtid.Anf. 56 ():Herr talman! Jag kan förstå att det kan vara svårtför ett statsråd att ange ett exakt datum, och jagbegärde det inte heller. Men kan jag ändå tolka detsvar som jag har fått så, att man kan räkna med attde får besked ?Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Om jag skall vara säker på min sakkan jag inte gå i god för det. Det är fråga om beslutsom inte jag eller regeringen fattar, utan det liggerpå annat håll. Men den information som jag harinhämtat visar att beslut är mycket näraförestående. Det är naturligtvis önskvärt att beslutkan fattas så snart som möjligt.Anf. 58 ():Herr talman! Jag kan alltså inte få mer preciseradebesked i det här läget. Har då statsrådet någonmöjlighet att inom ramen för sina befogenhetertrycka på?Anf. 59 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att mina möjligheter ärbegränsade i det avseendet. Den information somjag har inhämtat har jag redogjort för. Jag kan alltsåinte säga exakt vilken dag det handlar om, men detär uppenbart att det är en mycket nära föreståendetidpunkt. Jag tycker att det är ett såtillfredsställande besked som det går att ge i dag.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:414 om momsen påfärdtjänstAnf. 60 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att momsplikten vadgäller färdtjänst skall vara oberoende av vilketsystem kommunerna använder för betalning.Frågan har ställts mot bakgrund av attriksskatteverket har uttalat attfärdtjänstberättigades serviceavgift skall beläggasmed mervärdeskatt om avgiften tas ut i sambandmed resan, medan ingen skatt skall tas ut omkommunen fakturerar den färdtjänstberättigade iefterhand.Frågan avser ett uttalande av ifråga om tillämpningen av lagen om mervärdeskatt.Det ankommer inte på regeringen att ta ställning isådana frågor. I sak kan dock följande sägas.Utgångspunkten för den reformerademervärdeskatten har varit att beskattningen iprincip skall vara generell. Från den generellaskatteplikten har undantag gjorts för bl.a. socialomsorg. Däremot undantas inte varor eller tjänstersom t.ex. kommunen eller annan som bedriveromsorgsverksamhet förvärvar för att kunnatillhandahålla den skattefria omsorgen.Skatteplikten för den tjänst som ett taxiföretagtillhandahåller kommunen vid färdtjänstkörningarär enligt uttalande oberoende avvilket betalningssystem kommunen använder.Taxiföretaget debiterar således mervärdeskatt förhela tjänsten, oavsett om det är kommunen ellerfärdtjänstkunden som betalar.Att utvidga undantaget från skatteplikt till att ocksåomfatta vissa av de tjänster som taxiföretagentillhandahåller skulle enligt min mening medförabetydande problem. Skatteplikten skulle i sådanafall bli beroende på åt vem tjänsten tillhandahållsoch i vissa fall på vem som erlägger betalningen förtjänsten, inte på vilken tjänst det är fråga om. Ensådan ordning skulle medföra betydandetillämpnings- och redovisningsproblem både för deskattskyldiga och för myndigheterna. Det är förövrigt inte ovanligt i momssystemet attskattebelastningen kan bli beroende av det sätt påvilket man väljer att organisera och bedrivaverksamheten.Jag är inte beredd att vidta några åtgärder för attutvidga skattefriheten på det sätt . 61 ():Herr talman! Jag beklagar det sista , att han inte är beredd att ändra påförfaringssättet. Jag har alltså inte begärt någonutvidgning, och jag har inte heller begärt någonmomsbefrielse. Jag är inte emot den enhetligamomsen. Det är inte det frågan handlar om, utandet handlar om administrationen. Då det gällerfärdtjänsten skall, enligt vad jag förstår, momseninte behöva drabba den enskilde, eftersomkommunen får lyfta av den. Anser attfärdtjänst är en form av social omsorg? Kommunenmåste ju ändå tillhandahålla färdtjänst enligtsocialtjänstlagen. Såvitt jag förstår görriksförsäkringsverket inte det, eftersom man tyckeratt moms skall tas ut. Är det rimligt attmomsplikten skall vara beroende på vilket systemkommunerna använder för betalning?Det här medför för kommunerna ökadeadministrativa kostnader. Egen regi gynnas. Omkommunerna driver det i egen regi, betalar man tillkommunen, som sedan lyfter av egenavgiften.Jag är inte någon skatteexpert, som , men jag undrar om man ändå inte kan läggaom redovisningen för taxiresor -- taxiföretagenskickar ju ändå en räkning till kommunerna -- föratt slippa momsen och för att slippa höja avgiftenför de handikappade.Anf. 62 Statsrådet ():Herr talman! Det glädjer mig att sig bakom principen om den enhetligamervärdeskatten, för det var en central punkt i denskattereform som våra resp. partier har varitöverens om. Om man skulle tillmötesgå deönskemål som framför innebärdet, såvitt jag förstår, ett brott mot denna princip.Det innebär alltså att man skulle få befrielse frånmomsplikten, inte generellt för en viss typ av tjänst,utan beroende på, som sagt, vem som betalar. Detskulle inte bara vara administrativt väldigtkrångligt -- det skulle skapa kontroll- ochgränsdragningsproblem -- utan också lätt geupphov till liknande svåra situationer. Det här är juinte unikt, utan motsvarande situationeruppkommer i en rad sammanhang inommomssystemet. Den som utnyttjar färdtjänstenslipper betala mervärdeskatten om det ärkommunen som debiterar. Jag menar att det är denordning som man bör välja i normala fall för attslippa få en extra skattebelastning på dem somutnyttjar färdtjänsten. Det är möjligt att dettamedför någon smärre administrativ olägenhet förkommunerna, men det får man lov att acceptera.Jag anser att det är viktigare att man kan undgå attlägga skatt på dem som utnyttjar färdtjänsten.Anf. 63 ():Herr talman! Problemet är nog inte så stort förkommunerna utan för de människor som drabbas.Det är en grupp människor som i sig är vad vibrukar kalla för svaga. Pensionärerna vill gärnabetala avgiften när de åker, därför att de är vana vidatt göra rätt för sig. Då skall de drabbas av en högrekostnad. Vissa handikappgrupper har inte förmågaatt hålla reda på sina pengar. De vet inte hurmycket de har åkt för. De tror att de har åkt gratis,men räkningen kommer i . Dehar svårt att planera sin ekonomi. Det vore ur derassynpunkt lättare om man ändrade på det hela.Taxiföretaget måste ju skicka en räkning tillkommunen, och det är trots allt inte hela kostnadensom egenavgiften berör. Taxiföretaget skriver enräkning på hela avgiften, specificerar momsen ochdrar sedan av egenavgiften.Anf. 64 Statsrådet ():Herr talman! Jag har ändå uppfattat att detavgörande problemet skulle vara huruvida de somutnyttjar färdtjänsten, som är en social rättighet,skall belastas av skatt eller inte. Jag har sagt att mankan slippa det genom att kommunen får debiterakostnaden. Då har man tillgodosett det rimligaönskemålet att vi inte skall beskatta socialatjänster. Alternativet är -- det har jag redan sagtmen jag kan gärna upprepa det -- att vi gör ingreppi momssystemet, som skulle skapa väldigt storagränsdragningsproblem. Det skulle alltså innebäraatt vissa tjänster, till skillnad från de principer omlikformighet som jag trodde att vi var överens om,blir skattefria i vissa fall och beskattas i andra fall.Börjar vi införa den typen av åtskillnad, får vi enrad andra situationer där motsvarande problem kanuppkomma. Det vore synnerligen olyckligt om viskulle krångla till skattesystemet på detta sätt. Detnaturliga måste vara att debiteringen utförs avkommunerna. Då slipper de som utnyttjarfärdtjänsten att betala skatt.Anf. 65 ():Herr talman! Jag förstår inte riktigt vad ErikÅsbrink menar när han talar om annan tjänst. Härgäller det ju en tjänst, och det är färdtjänsten. Ompersonen betalar på en gång och kommunen sedanfår en räkning från taxiföretaget, har jag svårt attinse att det skulle vara fråga om något störreundantag. Jag har också sett Kommunförbundetsalternativ, och jag kan inte från min horisont inseatt det skulle vara någon skillnad, men jag är somsagt ingen skatteexpert.Det här problemet kommer vi att möta igen närregeringen presenterar propositionen omsjukresorna, som landstingen skall ta över. Detskall bli moms på egenavgiften även där.Anf. 66 Statsrådet ():Herr talman! Problemet skulle alltså uppkommaom taxiföretaget, när det utför tjänsten åtkommunen, skulle ta ut skatt. Det handlar -- detskall vi ha klart för oss -- i relationen mellantaxiföretaget och kommunen om entransporttjänst. Men man skulle inte ta ut skatt närtjänsten så att säga betalas av denfärdtjänstberättigade. Här skulle vi ha ett fall dären tjänst behandlas olika skattemässigt beroendepå åt vem tjänsten utförs. Det är den typen avgränsdragningsproblem jag är angelägen om att viskall försöka undvika i momssystemet.Anf. 67 ():Herr talman! Jag hänger faktiskt inte med ErikÅsbrink. I den egenavgift som denfärdtjänstberättigade betalar ingår givetvis en delmoms, precis som den ingår när jag åker medbussen. I kollektivtrafikavgiften ingår moms. Därpåläggs inte någon särskild moms. Jag harfortfarande svårt att hänga med i . 68 Statsrådet ():Herr talman! När kommunen i efterhand debiterarden färdtjänstberättigade ingår inte någon moms.Ingen moms tas alltså ut på den kostnaden. Det härär ett fullt genomförbart sätt att utföra betalningarpå och undkomma skattekonsekvenser för demsom har den här förmånen.Anf. 69 ():Herr talman! Men taxiföretaget har ju redan tagitut sin moms. Det ingår i priset till kommunen.Kommunen har då betalat hela momsen, menkommunen står också för denfärdtjänstberättigades del av momsen.Anf.