prot · GF0911 · 1991-10-16 00:00:00 — Det skall manegentligen inte göra, men är det fråga omvad som menas med ett sådant uttryck. Jag har denuppfattningen -- som jag tror att vi är överens om iregeringskretsen -- att det sätt sommarknadsföringen sker på måste det varaproducenterna, aktörerna på marknaden, somavgör. Det måste vara en effektiv konkurrens sombidrar till att man inte lägger ner för mycket pengarpå detta så att varorna blir dyra. I de länder därman inte har haft en fungerande marknad har intelivsmedel eller andra varor vare sig förekommit itillräcklig omfattning eller blivit särskilt billiga.Samtidigt är det viktigt att gå vidare ocheffektivisera just marknaden, så att den fungerar påett bättre sätt. Konsumenterna skall naturligtvisockså ha möjlighet att reagera, så att de inte betalarför något som inte är värt någonting. De skall havalmöjlighet och kunna köpa någonting annat. Detbör marknaden känna av.Elisabeth säger också att det är svårt attöverblicka marknaden. Ja, det är klart att det är.Samtidigt finns det inte anledning att begränsautbudet med lagliga medel. I länder som oftajämförs med , t.ex. nere på kontinenten, ärvariationsrikedomen ofta större och priserna lägre.Det finns säkert möjlighet för att blieffektivare och duktigare också i detta avseende.Inge tar upp frågan om gränsskyddet.Många av oss minns den debatt som harförekommit i denna kammare och runt om i landeti den frågan. Vi var 1990 i jordbruksutskottet och ikammaren utomordentligt överens om att Sverigeinte skulle göra några ensidiga förtidaneddragningar av gränsskyddet. När densocialdemokratiska regeringen lade fram enproposition om just en sådan sänkning blev dettamycket uppmärksammat, och debatten varstundtals tämligen upphetsad.Det är självklart att de uppfattningar som harfunnits i den här frågan kvarstår. vet vialla att sådana här förändringar inte är särskiltenkla. Vad vi nu gör är att försöka se efter om detligger någonting i det som bl.a. socialdemokraternasade tidigare, dvs. att det bara var ett överskyddsom sänktes. Jag avser alltså att ge jordbruksverketi uppdrag att studera på vilket sätt som dennasänkning som genomfördes har påverkat och kankomma att påverka priserna för jordbrukarna. Detgjordes ett bestämt uttalande från om inte skulle göra någonting sådant. Närvi får beskedet skall vi återkomma och se på vilketsätt effekterna kan åtgärdas.Det bästa -- det vill jag gärna uttala redan nu -- voreom GATT-förhandlingarna kunde drivas så snabbtatt resultatet av dem fanns tillgängliga redan ibörjan av . Då skulle problemet minimeras.I de resonemang som har förts inför GATT-förhandlingarna har man också sagt att tidigaregjorda sänkningar skall tillgodoräknas när GATT-resultaten börjar genomföras.En arbetsgrupp ser över formernaför Norrlandsstödet. uppfattningfrån om att jordbrukarna intekompenserades fullt ut hade förankring iverkligheten. tror jag att alla varmedvetna om att detta stöd medförde mycket storakostnader och att man inte säkert kunde uttala sigom träffsäkerheten. Därför enades vi om att låta enarbetsgrupp utreda frågan om stödets framtidautformning. Jag har försökt få viss informationom hur långt arbetsgruppen har kommit, och jagförväntar mig en rapport i slutet av nästa månad.Därefter avser regeringen att lägga fram förslag omhur detta stöd skall ges i framtiden.Anf. 105 ()replik:Fru talman! Det var en mycket intressantfeltolkning som jordbruksministern gjorde sigskyldig till. Jag skall försöka precisera vad jagmenade med att ha överblick över och kunskap om.I våras fattade beslut om ett ganskauppmärksammat prismärkningssystem. Detinnebar att vissa varor även i fortsättningen skulleprismärkas enskilt. Detta beslut fattades understort motstånd från främst ochfolkpartiet liberalerna. Hur ställde sigkommer jag faktiskt inte ihåg, men det storamotståndet kom alltså från ochfolkpartiet liberalerna, partier som är viktigaparter i den nya regeringen.Nu undrar vi konsumenter om detta beslut kommeratt rivas upp eller om vi även i fortsättningenkommer att ha möjlighet att kunna överblickaprissättningen på varor. Det var det jag menade ochingenting annat. Jag är fundersam över detta ochtycker att argumenten mot enkla åtgärder somgagnar konsumenterna ibland är mycket konstiga.I denna kammare refererar vi ofta till EG. Låt migdärför göra en jämförelse i fråga om prissättning avvaror med några andra europeiska länder. Kommerman in i en livsmedelsbutik i finner man attsnart sagt varje sak som saluförs är individuelltprismärkt. Det kan röra sig om små förpackningar,chockladbitar eller precis vad som helst. Det sitteren prislapp på dem. I varje butik i , i enliten småstad eller by, i eller i ,är det otänkbart att visa varor i skyltfönstren utanatt ange priset på dem. Det gäller såväl mat somkläder.Jag undrar om det är andra marknadskrafter sområder i dessa länder? Varför är det så svårt att görasamma sak här i ? Varför skulle det vara såhämmande för svensk handel? Varför är det så svårtför den svenska marknaden och marknadskrafternaatt ge konsumenterna en så enkel information somprismärkningen utgör? Jag tror att en prismärkningi längden gagnar handeln. Det är viktigt förkonsumenterna att veta vad de betalar för saker ochting. Detta var ett exempel på vad jag menar medatt kunna överblicka priser och marknaden.Jag har noterat att andra regeringsföreträdare har utpekat deoffentliga monopolen som roten till mycketekonomiskt elände i landet. Vad harjordbruksministern för uppfattning ommonopoltendenserna och koncentrationen inomlivsmedelsproduktionen? Jag tycker inte det harframgått av vad han har sagt. Vad anser om exempelvis Arlas och de andramejeriföreningarnas agerande beträffandeavräkningspengarna för mjölken ? Dåskyllde man på gränsskyddets sänkning. Mansänkte avräkningspengarna för att efter valetsnabbt höja dem igen.Anf. 106 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag förstår nu att jag missförstod vadElisabeth sade om att kunna överblickapriserna på varor. Frågan om prismärkning är intemin specialitet. Jag utgår dock från attkonsumenterna, om de kan utöva sitt inflytande,också kan se till att det ger effekt på detta område.I det jordbrukspolitiska beslutet anslog istor enighet -- faktiskt på förslag frånvänsterpartiet -- ett par extra förkonsumentinformation. Jag medger gärna att jaganser det viktigt att konsumenterna får komma tilltals både genom det sätt de handlar på och på andrasätt, exempelvis politiskt och i den allmännadebatten. Däremot tror jag inte särskilt mycket påomfattande regelsystem för hur exempelvisprislappar skall sättas på varor. Det bör varasäljaren som är angelägen att tala om vad som förtillfället är jättebilligt. På sådana varor sätter hansäkert en prislapp.Frågan om monopol är principiellt intressant, ochdet gäller både om det rör sig om offentligamonopol eller monopol i näringslivet.Beträffande jordbrukets ekonomiskaföreningsrörelse finns det enligt min meninganledning att ha möjlighet att begränsa eventuellamonopoltendenser. Dels kan det bli lättare attstarta mindre företag som en undervegetation, delshamnar vi i en större marknad där faktiskt desvenska företagen inte är särskilt stora. De får dåkonkurrera med företag på den europeiskamarknaden som är större och utövar en kraftfullkonkurrens.Jag har som jordbruksminister inte anledning attlägga mig i enskilda företags prissättning vid olikatillfällen. Men visst är jag förvånad över att manhade så dåligt grepp om hur mycket pengar somfanns i kassorna att man gjorde sådana ryck iexempelvis mjölklikviderna som har nämnts i debatten är det viktigt attta vara på de möjligheter som finns i när detgäller att hävda sig på den europeiska marknaden.Mycket snart är vi kanske en del av en marknadomfattande 300--400 miljoner människor. Denmarknaden efterfrågar sannolikt varor som vi kanproducera mer av i , nämligen rena ochhälsosamma livsmedel producerade i en ren miljöoch med ett minimum av restsubstanser frånexempelvis kemiska medel. Utvecklingen därvidlaghar kommit längre i än i de flesta av våragrannländer. Den här möjligheten bör utnyttjas avdet svenska jordbruket.Anf. 107 ():Fru talman! Jag vänder mig först till den nyejordbruksministern och hälsar honom välkommen.Det är ett utmanande och svårt arbete som han harframför sig. Jag hoppas att vi skall få ett gottsamarbete mellan departementet och , såatt vi kan återställa den framtidstro bland landetsjordbrukare och livsmedelsproducenter som ärnödvändig för att gå en lyckosam framtid till mötes.Våren 1990 fattade beslut om enlångtgående avreglering av svenskt jordbruk.Bakom beslutet stod i princip alla dåvaranderiksdagspartier utom . Beslutet innebaratt den svenska jordbruksnäringen inom loppet aven femårsperiod skall avregleras ochmarknadsanpassas. Den dåvarandeöverproduktionen skall upphöra. Om det skerkommer också lönsamheten att återvinnas. Därförskall en omställning och en anpassning ske, ochvissa stimulansstöd har också aviserats ochbeslutats. Bl.a. skall jordbruket stimuleras att väljanya produktionsalternativ.Riksdagsbeslutet innehöll vissa villkor, bl.a. att detsvenska gränsskyddet inte skulle förändras i annantakt än vad som anges i GATT-förhandlingarna.Ömsesidigheten är viktig och ofrånkomlig omsvensk livsmedelsproduktion, råvaruproduktion ijordbruket och vidareförädling ilivsmedelsindustrin skall få en rimlig chans atthävda sig i den ökade internationellakonkurrensen.Den tidigare socialdemokratiska regeringen harunder svikit genom att genomdrivaen ensidig gränsskyddssänkning. Man har ocksåhöjt vissa punktskatter på jordbruksområdet.Dessutom har man bromsat jordbrukets egnainitiativ att snabba på strävandena att uppnåproduktionsbalans, exempelvis då man inte villemedverka till att lyfta ut det temporärasockeröverskottet, vilket medfört att arealen i århar måst minskas mycket kraftigt. Man var ocksåberedd att stoppa mejerinäringens vilja attpåskynda omställningen när det gällermjölkproduktionen.Många lantbrukare har dessutom känt storosäkerhet och tvivel beträffandeomställningsreglerna. Socialdemokraterna hartyvärr inte på något sätt försökt att undanröja denosäkerheten -- snarare är det tvärtom. Detta hargällt bl.a. hoten om återbetalning och om säkerhet.Klart står att producenter inte har behandlats lika,utan kraven och inriktningen har varierat i landet.Det föreligger en uppenbar risk att många som hargått in i omställningen hoppar av och att de somplanerat att gå in drar sig ur. Det skulle vara mycketolyckligt.Den breda politiska uppslutningen kring detlivsmedelspolitiska beslutet var trots allt värdefull,och den borde skapa goda förutsättningar för enlångsiktigt hållbar jordbrukspolitik. Beslutet var enkompromiss, vilket innebär att vi liksom andra hartvingats ge avkall på en del av våra ursprungligaförslag. Vi gjorde det i förvissningen om att en breduppgörelse skulle skapa bättreutvecklingsmöjligheter än ett beslut som fattatsmed knapp majoritet. Den breda uppslutningeninnebär att beslutet borde kunna stå fast,oberoende av regeringsskiftet. En förutsättninghärför är givetvis att avsteg inte görs, men så hartyvärr skett.Elisabeth talade i vackra ord omkonsumenten men berörde inte vikten av förkonsumenten att i varje läge ha tillgång tilllivsmedel av god kvalitet. Om vi skall lyckas, måstevi ha en tillräckligt stor inhemsklivsmedelsproduktion.Alla vet att vädrets makter kan spela en stor roll.Det finns också andra faktorer som kraftigtpåverkar tillgången på livsmedel, inte bara i Sverigeutan även på andra håll i världen. Det land som istor utsträckning gör sig beroende av import avlivsmedel kan dyrt få betala detta . I ett lägedär de viktigaste handelsländerna förhandlar,såsom nu sker och alltför länge skett utan resultatinom , om en sänkning av skyddet förjordbruket kan riskerna komma att öka ännu mer.Syftet med GATT-förhandlingarna är att få ned denpristryckande överskottsproduktionen. Därigenomskulle man kunna få en situation därvärldsmarknadspriserna stiger till en nivå somligger närmare de verkliga produktionskostnadernai olika länder. Exportförlusterna på grund avöverproduktionen skulle därmed kunna minskas.Vi vet att man i olika länder vill minska stödet ochskyddet, och vi vet också att det skulle gynna deolika budgeterna.Nu har vi emellertid en svår situation. Vi måsteändå i det läget se till att klara katastrof- ochberedskapslagringen av livsmedel. Jag hoppas attden nye jordbruksministern är beredd att tainitiativ till åtgärder för att lösa problemet hur mani en marknad med en minskning av överskottenskall kunna klara beredskapslagringen. Jag hoppasockså att jordbruksministern kommer att ge ettbättre besked om anpassningen till EG av denkommande jordbrukspolitiken.Anf. 108 ():Fru talman! Liksom föregående talare vill jaginleda med att gratulera tillutnämningen till jordbruksminister. Jag vet ingensom är mer kompetent och lämpad att inneha denposten, och jag är övertygad om att han i hög gradkommer att kunna bidra till ett ökat förtroende ilantbrukarleden för att vi som politiker är bereddaatt leva upp till jordbrukspolitiska beslut,även om de ekonomiska förutsättningarna nu blirallt kärvare.Tillåt mig även, fru talman, att i detta sammanhanghälsa , som står näst i tur påtalarlistan, välkommen till . Holgerkommer, liksom och jag, från iSkaraborg, en liten kommun på drygt 12 000invånare, som alltså håller sig med tre riksdagsmän.Ur jämställdhetssynpunkt hade det naturligtvisvarit bättre om det hade varit någon kvinna frånGötene. Jag kan försäkra att jag inte skulle ha haftnågonting emot att både och hade varitkvinnor.Eftersom också grannkommunen med ettnågot större invånarantal numera också håller sigmed tre riksdagsmän, hade jag förväntat mig attBert i sitt jungfrutal skulle ha krävt enutlokalisering av till Sommarland.Nu gjorde han inte det, men jag tror inte att hani längden kommer att nöja sig med att enbart detmassmediala intresset för politiken har förskjutitsåt Skarahållet.Fru talman! Låt mig, i likhet med ElisabethPersson, inledningsvis anlägga ettkonsumentperspektiv. All produktion syftar juytterst till att tillgodose konsumenters efterfrågan.Det gäller även för vår livsmedelsproduktion, ochdet var en av huvudanledningarna till att riksdageni stor enighet beslöt att i socialtacceptabla former under en femårig omställningstidavreglera och marknadsanpassa jordbruket.Tidigare hade lantbrukarna mer varit inställda påatt producera det regleringarna premierade än detsom konsumenterna efterfrågade.Konsumenterna efterfrågar livsmedel av brakvalitet till låga priser. Det senare har inte minstde -- som jag kallar dem -- enspårigamatprisdebattörerna i massmedia tagit fasta på. Dehävdar att avregleringen av jordbruket även bordeha omfattat en ensidig svensk avveckling avgränsskyddet, så att svenska konsumenter hade fåtttillgång till de prisdumpande livsmedelsöverskottenpå världsmarknaden.Vad dessa debattörer -- jag räknar inte ElisabethPersson till dem -- aldrig talar om är att därmed slåsdet svenska jordbruket ut, vilket innebär att en radandra nyttigheter, såsom öppet landskap ochlevande landsbygder, som konsumenterna ocksåefterfrågar försvinner. vidlantbruksuniversitetet har genomenkätundersökningar visat att en majoritet av detsvenska folket vill ha nuvarande öppna landskapoch anser att staten bör betala för landskapsvårdenom denna är hotad.Teoretiskt är det naturligtvis möjligt att anställastatliga landskapsvårdare, som sköter detta närlantbrukarna inte längre har ekonomiskamöjligheter att fortsätta. Vi betalar avskattemedel för atthålla parker och grönytor i våra tätorter. Alla inseratt skulle vi på samma sätt bevarajordbrukslandskapet, så skulle årskostnaden blitiodubbel.Vi måste därför se till att jordbrukarna fårförutsättningar att klara omställningen. Utöver attvi då får tillgång till livsmedel, vars kvalitet ochtillverkningsmetoder vi kan påverka, så kan viockså behålla det landskap som vi somkonsumenter efterfrågar till rimliga kostnader.Från liberalerna har vi, som IngeCarlsson erinrade om, sedan 1986motionerat om att i särskild ordning ge ersättningför landskapsvården genom en generellarealersättning och inte som ha den ''inbakad'' iproducentpriserna. Betalar vi exempelvis 1 000 kr.per hektar och år för all åker-, ängs- och betesmark,så rör det sig om dryga iårskostnad, att jämföras med nuvarande 2 à 3miljarder till grönytor i tätorterna.En generell arealersättning har många fördelar försåväl lantbrukare som konsumenter. Låt mig härendast framhålla att denna ersättning, som LarsJonasson vid visat, innebäratt vi bevarar mjölkproduktionen i mellanbygd ochskogsbygd, där vi har ont om öppet landskap ochalternativ sysselsättning. Många talare har här i dagtidigare framhållit värdet av att söka bevarakulturlandskapet i just mellanbygd och skogsbygd.Det är bra att regeringsförklaringen nu anger attfrågan om arealersättning skall utredas undermandatperioden. Intresset i för en sådanuppläggning har ökat, och den internationellautvecklingen inom såväl EG som går åtsamma håll.Anf. 109 ():Fru talman! Jag vill också börja med att gratuleraKarl till det nya uppdraget somjordbruksminister, och jag vill gratulera Sverigesbönder till en sådan minister. Jag tror att detkommer att bli ett bra resultat. Jag vill även tackaBengt för välkomsthälsningen.Fru talman! Beträffande den ekonomiskautvecklingen i svenskt jordbruk angerregeringsförklaringen att ''Omställningen avsvenskt jordbruk skall fullföljas. '', samt att''vid inträdet i EG skall ha en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring''.Hittills har man i den jordbrukspolitiska debatteninriktat sig på en omställning till en''marknadsanpassning'' när det gäller de totalaproduktionsvolymerna i Sverige.Om den svenska bonden skall kunna produceramed en lönsamhet som ger en inkomststandard somär jämförbar med exempelvis en industriarbetare,är bonden ytterst beroende av gränsskyddets nivå.Ett sänkt gränsskydd innebär att färre bönderklarar en rimlig inkomst, och detta leder i sin tur minskad andel svenskproduceradebaslivsmedel. Därmed är vi framme vid den frågasom måste upp på bord: Vilkensjälvförsörjningsgrad skall vi ha i landet avsvenskproducerade baslivsmedel, dvs. till vilkenproduktionsnivå skall vi ställa om svensktjordbruk?Det måste rimligen vara ett vitaltkonsumentintresse att få ta ställning till hur storandel av våra baslivsmedel som skall produceras isvensk miljö, med svenska kvalitetsnormer ochmed inriktning på biologiskt fullvärdiga livsmedel.Den tidigare regeringen har inte definieratomställningens produktionsmål för svenskmarknad och inte heller låtit utreda delivsmedelskvalitativa konsekvenserna som svenskakonsumenter drabbas av vid en radikalt minskadandel högkvalitativa baslivsmedel.Vidare uttrycker regeringsförklaringen att ''Enavstämning av omställningsbesluten sker efter detatt EG har lagt fast principerna för sin kommandejordbrukspolitik. Denna förbereds av en särskildkommission. ''EGs kommission lade fram förslagtill framtida utformning av EGs gemensammajordbrukspolitik, CAP. Förslaget bygger på deprinciper som presenterade iår.Det är angeläget att den kommission somregeringen tillsätter får i uppgift att fasa in svenskjordbrukspolitik mot de principer som EG kommeratt fastställa, och därmed skapa förutsättningar försvenska förädlade jordbruksprodukter att nå in påEGs marknad. Men det är också viktigt attkommissionen får i uppgift att följa den nu akutalönsamhetssituationen i svenskt jordbruk.Det kommer med största sannolikhet att bliomfattande konfrontationer, demonstrationer ochlånga förhandlingar inom EG innan gemenskapensprinciper blir så tydliga och bärkraftiga att vårt landkan sikta in sin politik på EGs.Därmed vill jag framhålla vikten av att regeringenredan nu noga följer lönsamhetsutvecklingen isvenskt jordbruk, så att inte konkurser ochkapitalförstöring skall drabba vårlivsmedelsproducerande näring i större omfattningän vad någon av oss önskar.Den kommission som regeringen skall tillsättamåste gå in och ta det ansvar som den tidigareregeringen rätteligen borde ha tagit genom att förebeslutet om ny jordbrukspolitik göra enkonsekvensutredning.Anf. 110 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tackar för de vänliga orden. Detär roligt att lyssna till dem, och jag passar på så häri början.Det ställdes några frågor som jag gärna vill svara påoch kommentera. Jag kan bara nämna att i denbudgetprocess som pågår i är denhär frågan aktuell. Efter en neddragning förra åretfinns det nu behov av att öka anslaget på den härpunkten.Flera av talarna har tagit . Det är viktigt att denfyller två huvuduppgifter. Den skall dels följaomställningen och vilka effekter den får påjordbrukarna bl.a. lönsamhetsmässigt, dels följavad som sker i EG och göra nödvändigaanpassningar. I regeringsförklaringen antyds skall göra en justering efter det att EG harfastlagt sina mål. Jag kan lova att ijordbruksdepartementet följer vi redan nu desträvanden som man har i EG, och vi försökerkomma underfund med vad som är på gång så fortsom möjligt för att kunna ha en beredskap frånsvensk sida.Jag skall inte debattera arealbidragen medBengt . Detta skall nämligen utredas. Menjag vill ändå säga att produktionen och nyttjandetav marken har skapat det öppna landskapet. Pålång sikt, efter lyckliga GATT-förhandlingar ochkanske efter en europeisk integration därmarknaden fungerar, måste det ändå vara så att detär produktionen från marken som gör att mananvänder den. Jag är medveten om att under detnärmaste årtiondet kan det behövas en del andraåtgärder, åtminstone inom vissa områden.Holger tog upp frågan om gränsskyddoch självförsörjningsgrad. Jag delar ståndpunktenatt målsättningarna i den nya jordbrukspolitikeninte lades fast med tillräcklig kraft. Men principenär att det svenska konsumtionsutrymmet skallmotsvaras av en svensk produktion. Emellertid ärdet också viktigt att notera att om vi arbetar för enökad internationalisering, kommer den svenskaproduktionen och konsumtionen inte att absolutmotsvara varandra. Handeln med livsmedel övergränserna kommer sannolikt att öka. I det läget börman inte heller bortse från att det skulle kunna varamöjligt att avsätta en produktion som är större änkonsumtionen av svenska högvärdiga, ekologisktriktigt producerade specialiteter på en störremarknad.Anf. 111 () replik:Herr talman! Jag tog upp frågan om GATT-förhandlingarna. Resultatet av dessa förhandlingarskulle kunna leda till att de olika länderna kraftigtminskar skydd och stöd, inte minst exportstödet.Det kommer att innebära att bönderna i olikaländer tvingas minska produktionen. Vi kommernärmare balans i världen. Det kommer att blisvårare att klara beredskaps- och katastroflagring.Vi moderater har sett den situationen framför oss,och av det skälet har vi begärt attvi från svensk sida ta initiativ till internationellaförhandlingar där man skulle försöka göra upp omhur katastrof- och beredskapslagring skulle klarasoch inte minst hur det skall finansieras. Det äralldeles uppenbart att bönderna i världen intelängre genom prispressande överskottsproduktionkan stå för beredskaps- och katastroflagring.Av det skälet hoppades jag att jordbruksministernskulle kunna vidga vyerna utöver gränseroch beredskap och se på det mer globalavärldsperspektivet vad gäller världssvälten,eftersom den tyvärr fortfarande finns. Det är enutmaning som vi alla måste ta på allvar.Den andra frågan var om jordbruksministern ärberedd att göra de korrigeringar av livsmedels- ochjordbrukspolitiken som kan krävas för att vi skallkomma i fas med den utveckling som EG i daginriktar sig på. Det kan bli fråga om korrigeringar iförhållande till det beslut vi fattade 1990. Det skullevara intressant om jordbruksministern kunde genågon synpunkt på detta. Om han inte kan göra deti dag hoppas jag att det skall gå bra när han blirvarm i kläderna.Näringspolitik -- Miljöpolitik, energifrågorAnf. 112 ():Herr talman! Låt mig först hälsa vår nyemiljöminister välkommen till ämbetet. Jag är ocksåny i den här funktionen, och jag hoppas att vi skallfå en givande dialog och diskussion.