prot · GF0912 · 1991-10-17 00:00:00 — För att förebygga detta undersökte jag hurdet utskottet jag nu sitter i har rest under denperiod som satt där, sedan1982.Utskottet har besökt tre västeuropeiska ländersedan 1982 och 22 länder i och utanförEuropa, däribland och Sovjetunionen.Jag säger inget annat om detta än att det är bra,men låt oss sluta med denna fåniga statistik.Till skulle jag vilja säga att hanpåminner litet om Gubbstrutten i :''Visst bryr jag mig om utlandet -- jag har sagt uschflera gånger''.Anf. 8 (nyd) replik:Fru talman! Det måste vara befriande förkammaren att jag inte varit lika duktig i mitt liv somPierre , och att jag inte heller företagit likamånga fåniga resor, som tydligen tidigare företagitsav ledamöterna härstädes.Pär i anser att vi i nydemokratiär kallt cyniska eftersom vi föreslår att hälften av u-hjälpen, dvs. 7 000 milj.kr., skulle gå tillmänniskor, inte till regimer, till folk, inte tilldiktatorer, och att den hjälpen skulle gå via kyrkor,Röda korset, Rädda barnen och liknandeorganisationer, och att den andra halvan skulle gåtill nödlidande grannar i form av effektiv hjälp, därvi vet att det blir något vettigt av pengarna.Enligt blir alltså hjälpen bättre av attden går långt bort så att vi inte riktigt vet hur detgick med den -- eller vad är tankegången?Även om kommentar varegendomlig var den ovanligt tydlig för att kommafrån centern.Sedan har jag några frågor som jag hoppasutrikesministern kan besvara . Jag förstår attdet inte är så lätt, eftersom alla frågar och hon skalloavbrutet svara. Men annars får vi enviståterkomma. Frågorna är följande:1. Skall ge en procent av BNP till länderutanför ? Är det det som är politiken?2. Skall denna typ av bistånd successivt höjas av BNP, såsom utlovat?3. Kommer regeringen att se till att det görs enöverskådlig sammanställning och analys av hurskattebetalarnas pengar används till u-hjälp ochhur det har sett ut sedan exempelvis 1980 ochframåt? Då kan man kanske också passa på attkartlägga alla ''fåniga'' resor.4. Är regeringen beredd att ompröva och existens? Det räcker enligt minuppfattning inte med att SIDA långsamt börjatfatta att SIDA inte är till för att sprida socialism ochoffentlig byråkrati över världen. På SIDA biter noginga osthyvlar. Då är det bättre med den lakoniskauppmaningen: Se nästa SIDA!Anf. 9 () replik:Fru talman! Man kan få uppfattningen att vibefinner oss i en väntsal på en resebyrå. Jag tyckerdet vore klädsamt om debatten hade en litet högredignitet.Jag har inte fått något svar på mina frågor omfolkomröstning och hantering av EG-frågan. Mansätter demokratins utveckling i världen högt, vilketjag också gör. Men om utvecklingen i äratt betrakta som demokratins segertåg -- vilket jagockså tycker -- är utvecklingen i attbetrakta som demokratins återtåg. Den hanteringsom majoriteten av de politiska partierna i densvenska gett EG-frågan i ärdefinitivt att betrakta som ett demokratins återtåg iSverige. Ansvaret faller tungt på alla ansvarigapartier, anser jag.Margaretha talar om att alliansfrihetenskall fortsätta att ha sin betydelse. Hur går dettaihop med EG-medlemskap som innefattar också ettkommande medlemskap i en militär allians?Sveriges röst i världen skall fortsätta att ljuda, sägerMargaretha . Men det är ju så att EG talarmed en röst i många frågor.Jag kan ta som exempel frågan om somMargaretha själv nämnde. Sverigehävdar att vi skall fortsätta med bojkotten. EG harför sin del upphävt bojkotten. Hade varitmedlem i EG hade vi fått finna oss i att delta iupphävandet av bojkotten.Som ytterligare exempel kan jag ta att i FNsgeneralförsamling taladeNederländernas utrikesminister på EGs vägnar. Isjätte utskottet, det juridiska, gick han och USAemot ett antal förslag att en arbetsgruppskulle tillsättas för att utarbeta regler om en nyekonomisk världsordning. Han, dvs. EGstalesman, och talesmannen för USArekommenderade att punkten helt enkelt stryksfrån utskottets dagordning.Jag menar att de stolta deklarationer man gör omsolidaritet i världen globalt inte går ihop med ettmedlemskap i bygger inte på solidaritet,utan på konkurrens och på att främja handeln, denhandel som gynnar det egna kapitalet. Detta ärfaktiskt EGs kärna och har varit riktlinje närreglerna skrevs för hur EG skall fungera.Jag tycker att sammankopplingen mellandemokrati och kapitalistisk marknadsekonomi,som talar om inte är riktig.Jag anser att grunden för demokrati är att man kanbygga politiska motvikter. Grunden är att man harrepresentativa val och en fri arbetarrörelse. Utandessa komponenter finns ingen demokrati.Det är inte särskilt klädsamt när vi kan konstateraatt en kapitalistisk marknadsekonomi gått mycketbra att ha också i en diktatur. Risken är nu att vi fåren kapitalistisk diktatur i , om inteSverige kan öppna sig. I EG kan vi inte göra det.Anf. 10 () replik:Fru talman! Till vill jag säga attmarknadsekonomi inte är någon garanti fördemokrati, men de går väl att förena. Vad vi vet äratt socialism inte kan förenas med demokrati.Fru talman! Jag vill erinra om deattacker från den dåvarande socialdemokratiskaregeringen som följde på att inget skulle mera gynna freden iEuropa än att blev en demokrati.Utvecklingen har visat hur rätt i den frågan.Det gläder mig också att konstatera att inte endastmoderaterna, utan även socialdemokraternauppenbarligen gjort en helomvändning när detgäller inställningen till u-landshjälpen.Trots de ansträngningar , tillsammansmed i detta fall och vänsterpartietkommunisterna, hade för att upprätthålla u-hjälpen, lade den socialdemokratiska regeringenfram och genomdrev i kammaren en politik sominnebar en reducerad u-landshjälp.Ian tycks endast se u-hjälpensbaksida. Han undrar varför länder måste ligga långtborta för att kunna få hjälp.Han glömmer, tycker jag, det fundamentala,nämligen att det finns en stor ekonomisk skillnadmellan det norra och det södra halvklotet. Vilkarika länder är det han tänker på i närheten av defattiga på det södra halvklotet, som skulle kunnahjälpa de fattiga där?Han påminner mig i sitt uttalande om den förmögnafranske politiker som mötte en franskrösträttsdelegations krav på rösträtt med orden:''Enrichissez vous!'' -- berika er, gör er rika.Uppenbarligen är hans och nydemokratisuppmaning till : Hjälp er själva, vi -- ivarje fall vi i nydemokrati, kommer inte att göradet.Det var bra att underströk attEG med svensk medverkan skall vara en öppengemenskap, öppen för omvärlden. Jag erinrar omatt hon har stöd för den uppfattningen, inte minstbland liberaler. Den liberala tyskautrikesministern betonade så sent somunder generalförsamlingen att medlemskap i stå öppet för alla nationer med demokratisktstyrelseskick.Anf. 11 () replik:Fru talman! Tillåt mig först att välkomnaMargaretha som utrikesminister. Jagnoterar att det anförande hon höll här var mycketväl balanserat. Det var inte oväntat. afUgglas representerar en bra regering. Jag tror attdetta är en bra utgångspunkt för den svenskautrikespolitiken under de närmaste åren.Precis som vill jag särskilt understrykadet sade om vikten av attEG-samarbetet utvidgas till ett alleuropeisktsamarbete. Jag vill också understryka vikten av ettstarkt svenskt engagemang på detta område.Under sommaren har vi i vårt närområde fått trenya grannstater, som har fått sin självständighet.Även om det redan tidigare funnits program förekonomiskt stöd till är det klart att numåste det svenska samarbetet med få enhelt annan inriktning och helt andra dimensioner äntidigare. Det måste blir mera jämförbart med detnordiska samarbetet, men naturligtvis med andraförutsättningar eftersom det är fråga om fattigareländer.Det skulle vara intressant om tillfälle här att ytterligare utveckla hurregeringen tänkt sig detta intensifierade samarbetemed våra nya, självständiga grannar på andra sidanÖstersjön.Det är också glädjande att nu ställerupp på ett vaktslående kring enprocentsmålet. Jagskulle gärna vilja be att få ett konkret besked frånsocialdemokraterna i denna kammare om hur dekommer att ställa sig. Kommer socialdemokraternaatt stödja regeringens strävan att återställaenprocentsmålet? Eller kommer man att förena sigmed nydemokrati i en nejsägarallians i fråga omdetta? Det vore bra med ett klart besked från PierreSchori vad gäller om vi kan få ett omtänkande frånsocialdemokraterna på den punkten.Ian blev naturligtvis upprörd över attjag beskyllde nydemokrati för kall cynism när detgäller biståndet. Men jag vidhåller detta.Anledningen är inte den att nydemokrati villanvända enskilda organisationer för bistånd. Detvill vi alla, och det görs också i stor och växandeutsträckning. Vi har varit pådrivande på denpunkten. Anledningen är i stället att nydemokrativill skära ned biståndet till de mest nödlidandefolken i världen till hälften. Det är verkligen att tafrån dem som bäst behöver det. Att man sedan kanhitta andra bra ändamål för pengarna må vara hänt.Men nydemokrati vill försämra för dem som har detallra sämst i världen, och det är kall cynism.Anf. 12 Utrikesminister () replik:Fru talman! Jag har läst en bok av handlade om . Jag ser nu framemot att få läsa nästa bok, som kommer att heta''Den rätta bilden av socialdemokratiskutrikespolitik''. Jag skall läsa den med stortintresse.Men, , jag är också beredd att seframåt. Jag välkomnar att i sittanförande så mycket framträdde som den godeeuropén. Jag tror att detta kan ge en god grund fören intressant dialog i fråga om vårutrikespolitik. Jag välkomnar också att PierreSchori i sin analys var så öppen för ett framtidautrikespolitiskt och säkerhetspolitiskt samarbete iEuropa. Jag tycker att det var mycket värdefullt.Hadar har i stor utsträckning sammainställning som jag själv i Europafrågor. Vi har oftadiskuterat Europafrågor, och vi ser i hög grad pådessa frågor på samma sätt. Vi ser båda med ganskastor entusiasm på det samarbete som utvecklas iEuropa och på den grundval, de värderingar, denhumanistiska europeiska synen som ligger till grundför samarbetet.Hadar frågade mig om . Sverigedeltar i den observatörsstyrka som arbetar nere iJugoslavien. De kallas egentligen monitorer. Vi harfem svenskar som deltar i styrkan. Vi anser atthuvudlinjen i denna fråga för svensktvidkommande måste vara att stödja EGsfredsansträngningar. EG agerar ändå med enbetydande bestämdhet i frågan och har blivit litetgrand av ESK-processens operativa arm visaviJugoslavien. Det förestår nu ett antal möten, bl.a.ett viktigt , där samtal skall föras medrepresentanter för de olika jugoslaviskarepublikerna. Jag menar att i störstamöjliga utsträckning måste stödja EGsansträngningar i den här frågan.I inlägg upptäckte jag något somkanske inte är så vanligt, nämligen att hon och jagdelvis har en något likartad analys. Jag tyckte mignämligen höra att sade attinternationaliseringen av ekonomin kräver eninternationalisering av det politiskabeslutsfattandet. Detta är också min åsikt. Sedanskiljer sig naturligtvis vår uppfattning väldigtmycket vad gäller innehållet i den europeiskagemenskapen, demokratin,medborgarskapstanken och vad det kommer attinnebära också för svenskar att bli delaktiga i detta.Jag vill också säga till att jag troratt det är alldeles klart att de mindre staterna i EG,just de mindre staterna, icke alls upplever att de harförlorat i suveränitet. De upplever något heltannat, nämligen att de har vunnit i inflytande ochvunnit möjligheten att få delta i ett europeisktbeslutsfattande där de tidigare betraktades somlillebröder. Jag tror också att detta kan gälla förSverige. Visst kommer vi att avstå en del av vårtsuveräna beslutsfattande till gemensamma organ.Vi har en stor möjlighet att vinna i europeisktbeslutsfattande.Jag var glad att tog upp frågan omdet baltiska samarbetet. Det är ett av de områdendär den nya utrikesledningen måste ta nya friskatag, gripa sig an dessa frågor både organisatorisktoch på andra sätt. Jag tror att det är mycketviktigt -- och jag vet att även är avden uppfattningen -- att vi i detta sammanhangarbetar tillsammans med de nordiska länderna. Jagkommer själv nu att resa till , ochFinland. I början av lediga vecka -- jaggår fortfarande själv mentalt i ett slagsriksdagsschema -- reser jag till de baltiska staterna.Den gamla regeringen föreslog en form avkommissioner för samarbete med de baltiskastaterna. Vi skulle för vår del vilja kalla demsamarbetsgrupper. Detta är något som måstekomma i gång, och ett huvudsyfte med mina besöki de baltiska staterna kommer alltså att vara attinleda det samarbete som måste komma i gång imycket praktiska, rejäla termer.Jag tror att kan spela en stor roll om vi ärvilliga att göra det. Jag menar att hela det svenskasamhället måste engagera sig på bred front. Detmåste vara fråga om hela det svenska samhället. Viskall inte tro att detta är någonting som staten kangöra allena, det är helt fel. Det är företag,organisationer, universitet, enskilda,samanslutningar och individer som skall göra eninsats i samarbete med de baltiska länderna.Det finns ett internationellt intresse för Sverigesrelationer och förbindelser med de baltiskastaterna. har t.ex. frågat oss om vi kanhjälpa till att förmedla bistånd och kontakter medde baltiska staterna. Jag tror att vi har en stor rollatt spela i det här sammanhanget.Att jag nu tar frågor sist haringet att göra med någon ringaktning, utan det ärendast så att de frågor har ställttill mig närmare berör min ämbetsbroder, nämligenAlf i hans egenskap av minister förutvecklingsfrågor och mänskliga rättigheter. Jag villbara kort säga till att jag för egendel önskar en utvärdering av mångabiståndsprojekt och en utvärdering av svensktbistånd. får ge uttryck för sina tankarså småningom.Jag tycker att ställde en mycketväsentlig fråga. Har den svenska ekonomin rådmed både enprocentsmål i fråga om biståndet tilltredje världen och ett ökat bistånd till Central- ochÖsteuropa, vilket är något som den nya regeringenönskar? Mitt svar på den frågan är att det beror påi vilken utsträckning den nya regeringen blirframgångsrik i förnyelsen av den svenskaekonomin. Här finns ett klart samband mellan vårainternationella åtaganden och hur vi sköter osssjälva på hemmaplan.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag tackar för reklamen för boken,men den är tyvärr slutsåld.Till vill jag säga att socialdemokratinalltsedan 1962, när den socialdemokratiskaregeringen lade fram proposition 100 om densvenska biståndspolitiken där man lade fast målet0,av BNP enligt FNs rekommendation ochsedan , har stått fast vid detta. nog att det inte är socialdemokratin som ärproblemet när det gäller enprocentsmålet, utan dethar varit . Jag skulle därförvilja be honom att hålla ihop regeringskrafterna, såskall vi nog tillsammans kunna hålla fanahögt i dessa sammanhang.Till skulle jag vilja säga attjorden faktiskt är rund, inte platt som en estrad.Vad man betraktar som varande långt borta, somfjärran länder, beror faktiskt på var man råkar hablivit född. De flesta människor är inte födda här iSverige utan ganska långt borta. De tycker att IanWachtmeister befinner sig i fjärran land långtborta, och det är de nog väldigt glada för.Det hade varit viktigt och det är viktigt attutrikesministern kraftfullt tar upp ävensolidaritetspolitiken och inte bara fördelar det tillAlf , som jag har höga förhoppningar om.Det är viktigt därför att nydemokrati ju på någotsätt ingår i regeringsunderlaget.Vår solidaritet behövs mer . Merän en miljard människor lever nu i absolutfattigdom. dör tiotusentals barn ionödan. går minst 800 miljoner av våramedmänniskor hungriga. skapastusentals flyktingar, som flyr undan terror, tortyr,fängelse eller förintelse. De bildar nu tillsammansett slags globalt trasproletariat, som riskerar atthamna i ett svart hål av likgiltighet och utarmning,bortom kärlek och framtidshopp.Vi kan inte förbli som stenstoder inför dennasociala vulkan och ofattbara nöd. Det är inte'''', , dvs. välgörenhet,utan snarare i anda, som för 200 årsedan sade: ''På fjäll, i Ceylonsbrända dalar, varhelst en usling finns, är han minbror, min vän. ''Vi kan och vi måste handla, av solidaritet med våramedmänniskor men också av egennytta, ty vi kanaldrig bygga någonting av värde och varaktighet iSverige eller i om inte också folken iLatinamerika, och får del avekonomisk och social utveckling. Fred,medmänsklighet och demokrati börjar här hemma,i våra sinnen, i vår omgivning och i dennaförsamling.I sitt sista tal sade , som liktOlof , , ochRaoul vigde sitt liv åt visionen om enbättre värld: ''Låt oss samarbeta i övertygelsen omatt vårt arbete har en mening utöver det trångtindividuella och att det också betytt något förmänskligheten.'' Den maningen gäller också ,senare.Anf. 14 (nyd)replik:Fru talman! Jorden är rund, konstaterar . Jag tackar för den intressanta upplysningenoch förstår att han har upptäckt det på många avsina fåniga resor.Hadar tackar jag för en annan lektion --brukar bestå oss med sådana. Den härgången handlade det om skillnaden på norr ochsöder. Det där hade vi läst på innan vi kom in iriksdagen, så det vet jag också ungefär vad det är.Jag skulle vidare bli mycket glad om fjärran blev framgångsrika och gärna rika. Jag kanbara konstatera att de definitivt inte har blivit detpå den u-hjälp som vi har varit med om att ge dem.Så till nästa sida. vidhåller att vi ärcyniska. Jag vidhåller att han har lika fel som förutmen att han är tydlig -- vilket är unikt. Han vill intetala om att ge hjälp till rätt saker och på rätt sätt,utan han vill tala om något annat. Jag tycker att detär viktigt att tala om hur vi skall göra mest nytta ivärlden -- det är det vår u-hjälp skall handla om,inte om något annat.Till vill jag säga, att utanäganderätt finns det heller ingen demokrati.Personligen föredrar jag vidare den demokrati somfinns i EG framför den som inte finns i ochCuba.Sedan vill jag ta upp en annan sak. Internationellaterroristorganisationer opererar från svenskabaser. Förhållandet tycks vara välkänt hos såvälsvenska som utländska myndigheter. Det är, somledamöterna känner till, skrattretande enkelt fördem som vill att ta sig in i . Min fråga är hurden tänker företräda Sverigesintressen, som förhoppningsvis inte sammanfallermed dessa terroristorganisationers. Jag hoppas attden tid är förbi då terrorister fick öppna egnakontor och ha egna trupper i , den tid då vifick vara tacksamma för att beväpnade terroristerinte kom glidande genom isjuglasvagnar.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag vill bara kort säga till , att socialism kan förenasmed demokrati. Det heter då demokratisksocialism och bygger på fria val och en friarbetarrörelse.Flera här har talat om vad EG skall vara. Både PärGranstedt, och utrikesministern sadeatt EG skall vara öppet, samarbetande, solidariskt,osv. Det är fromma förhoppningar. Titta på vad EGär! Vilken handelsorganisation i den internationellahandelspolitiken är det som sätter stopp för tredjevärldens länders möjligheter att få ordentligt betaltför sina råvaror? Jo, det är EG, som har saboteratGATT-förhandlingarna. Vem är det som i dagsätter stopp för att de östeuropeiska länderna skallfå fri tillgång till en västeuropeisk marknad ochekonomi för att sälja sina varor? Jo, det är EG.Den organisation som EG är , med deintentioner som man har, permanentar den globalaojämlikheten. Man kör vidare på traditionella spår,som bygger på en ohejdad materialistisktillväxtekonomi, en kapitalistiskmarknadsekonomi, som leder till utslagning, tillförtryck, till rovdrift på människor och miljö. Dettaär sanningen om det EG som existerar i dag.Om ni tror att det är ett resultat av att man inte vetbättre i EG och att vi, ädla svenskar, som vet bättre,skall ändra på detta när vi blir medlemmar i ,måste jag säga att ni är ytterst naiva. Jag tror inteatt det är så att detta är ett resultat av att man intevet bättre, på samma sätt som det inte är ett resultatav att man inte vet bättre att barnomsorg ochföräldraförsäkring inte är utbyggda och attkvinnors representation i förvärvslivet är så dålig iEuropa. Detta är naturligtvis ett resultat avpolitiskt fattade beslut, av politiska majoriteter i demedlemsländer som tillhör EG. Detta är enpolitisk union och ingenting annat.Margaretha har uppfattat mig rätt när jagsäger att internationaliseringen av ekonomin, somEG är ett av många uttryck för, kräver eninternationalisering av politiken, men till skillnadfrån tycker jag inte att vi skallanvända oss av samma organisationer. Vi som iSverige vill skapa motvikter till den politiskaekonomin, till kapitalets vilja att hävda sig ipolitiken går inte in i föratt där bedriva ett motarbete, utan vi bygger uppvåra egna organisationer, i form av politiska partier,fria fackföreningar och liknande.Detta kan vi inte göra inom EG. Därför skall vivälja andra sätt att förhålla oss till deninternationaliserade ekonomin. Vi skall bygga vårteget internationella samarbete och våra egnaorganisationer, som bygger på en folklig grund ochpå varje lands självbestämmanderätt. Nationelltoberoende är centralt i den internationellapolitiken. Det kan vi lära av utvecklingen iÖsteuropa, och jag förstår inte varför ni inte kanapplicera den också på och Västeuropa.Anf. 16 () replik:Fru talman! Skulletulpaner och rosor kunna förenas, hade vi ocksåsett en tulipanaros. Det har vi inte.Herr hävdar att nydemokrati intebehöver några lektioner, att man har läst på ombl.a. förhållandena mellan nord och syd. Det ärmöjligt, men nydemokrati har uppenbarligen intetagit till sig innehållet i det som man har läst, ochdet känner jag anledning att påpeka från dennatalarstol.Pierre hävdar att enprocentsmålet varnågonting som socialdemokraterna ställde upp, ochdet är riktigt. Men det genomfördes under den tidnär det fanns en liberal biståndsminister, och deturholkades så att hjälpen kom att underskrida 1 %på initiativ av en socialdemokratisk regering. Detåterställs , när liberaler på nytt utgör en del avregeringen. Det är vackert med citat, men det ärinte så dumt om man också håller sig till sanningen.Pär sade i sitt första inlägg att det varvärdefullt att barriärerna mellan Öst- ochVästeuropa togs bort. Jag vill gärna tolka det somett stöd för det jag uttalade om nödvändigheten avatt undanröja svenska hinder för import av bl.a.livsmedel och tjänster från , ochandra länder i Östeuropa.Det är bra att stödjer den europeiskagemenskapens ansträngningar att åstadkomma fredi . Inom EG diskuterar man också enutveckling av de ansträngningar som görs. Det talasdär bl.a. om en väsentlig utvidgning av depersonella insatserna. Man överväger omgemenskapen skall införa sanktioner mot den ellerde parter -- i realiteten handlar det om --som vill uppnå politiska mål med militära medel.Man diskuterar inom EG förutsättningarna för etterkännande av och somsjälvständiga stater.Jag tycker som sagt att det är bra om följerden europeiska gemenskapen och tar intryck av dendebatt som där förs. Det är också minförhoppning -- det vill jag gärna understryka -- attSverige inte bara följer debatten utan också i samtalutvecklar sin syn i de här olika avseendena, så att vipå det sättet, även innan vi blir medlemmar, sökerpåverka den politik som europeiska gemenskapenför. Jag inser att det är svårt att hinna utveckla detfrån kammarens talarstol, framför allt på den kortatid som vi har till vårt förfogande, men jag ärövertygad om att så också sker i verkligheten.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag tycker att det var värdefullt atthöra vilka ansträngningar den nya regeringen göratt bygga upp ett brett samarbetsprogram medBaltikum. Jag instämmer i det afUgglas sade, nämligen att det här naturligtvis ärnågonting som måste beröra hela det svenskasamhället: staten och alla dess organ som kanberöras, landsting, kommuner, det enskildanäringslivet, föreningslivet. Samarbetet här måsteverkligen ske på full bredd, precis som det nordiskasamarbetet av tradition gör.Sedan kan jag inte låta bli att något lägga mig idispyten om EG. När skildrarEGs totala ruttenhet gör man naturligtvisreflektionen att den här debatten inte mår bra avalltför våldsamma överdrifter åt vare sig det enaeller det andra hållet.Framför allt är det viktigt att slå fast att EG är vaddess medlemsstater gör det till.