prot · GE0958 · 1991-02-07 00:00:00 — Detta skulle hjälpa till att få bortvårdköer och att lösa barnomsorgsproblem. Viskulle också få ett ökad utbud av arbetskraft, för attnu använda ekonomitermer. Det skulle alltså bli enproduktiv rättvisesatsning.Herr talman! Detta är huvuddragen. Vi kommer attfortsätta att driva denna politik , och viär övertygade om socialdemokraterna kommer attfå ändra inställning i skattepolitiken.Anf. 41 ():Herr talman! Vi i föreslår förnästkommande år att arbetsgivaravgifterna skallsänkas med . Sänkningen skall iförsta hand ske utanför storstadsregionerna ochinom vård och omsorg. Vi vill också införa enskattefri zon på . dels genom att höjagrundavdraget till , dels genom att tillåta10 . skattefritt på sidoinkomster.Det här betyder att vi vill sänka beskattningen avmänskligt arbete och göra det lättare förföretagen att anställa fler, eller kanske snarare attinte behöva avskeda någon nu när vi går in i enlågkonjunktur. Särskilt arbetsintensivaverksamheter som återanvändning, hushållning,vård och omsorg skulle gynnas. En sänktarbetsgivaravgift skulle också vara en välbehövligskattelättnad för många svenska företag i denhårdnande internationella konkurrensen.Det skulle också bli lättare för enskilda människoratt förstärka kassan vid akuta behov och kanske attfå en slant för sin kreativitet utan att drabbas av entuff beskattning. Vi ser det gärna som enfrihetsreform. Inte minst kvinnor glesbygd skullevara betjänta av . skattefritt frånbärplockning eller något annat.Vi vill också ta bort momsen på bl.a. basmat ochkollektivtrafik, dvs. säga sådant som äroundgängligt och nödvändigt, sådant som de av osssom inte tjänar särskilt bra är mycket beroende av.Vi vill också göra det enklare och billigare att levaför dem som inte har några stora pretentioner.Detta vill vi bekosta med såväl miljörelaterade somfördelningspolitiskt anpassade skatter och avdrag,eller om ni så vill, ett grönt skattesystem. Vi villhöja koldioxidskatten, svaveldioxidskatten,kväveoxidbeskattningen m.m. Vi vill avskaffa dennuvarande energiskatten och ersätta den medråvaruskatter på ändliga energiråvaror såsom olja,kol, fossil gas och uran. Detta medför en ökadbeskattning av bl.a. elproduktionen,vägtransporter och miljöförstörande industri.Vi vill också förändra vissa avdrag för såväl företagsom enskilda med liknande inriktning. Ett exempelär att vi vill förändra avdraget för arbetsresor så attde utgår oberoende av färdsätt och endast beror påavståndet mellan hem och arbetsplats. Det skullegynna samåkning, bilpooler och inte minstkollektivtrafiken. Nuvarande avdragssystemdäremot gynnar ensidigt biltrafiken.Samtidigt måste jag konstatera att vi står inför storaoch kostsamma utmaningar. Miljöförstöringen ochresursförbrukningen kostar oss varje årmångmiljardbelopp. Mycket av det som förstörsblir förmodligen förlorat för alltid och evigt.Naturresurserna utarmas av miljöfarliga utsläppoch alltför hård exploatering. Det betyder att vi fårmindre kvar att leva på . Vill det sig illakan det bli rena kollapsen, där fattigdom ochsjukdom snabbt sprider sig.Jag skall inte här gå in på alla dessa problem ochallt vad vi bör göra för att lösa dem. Låt mig barakonstatera att det inte blir gratis. Det kommer attkrävas stora insatser i form av miljörelateradeinvesteringar i energisystemen, trafiksystemen ochvår industri. Vi anser att det är bråttom med attkomma i gång med de här investeringarna iförbättrade utbyggda järnvägar, i utvecklad ochmiljöanpassad kollektivtrafik i och mellan vårastora städer, i miljövänliga flödande energikällorsom biobränslen, vind och sol osv. Sammantagetvill vi satsa 7,2 fräscha miljarder urstatsbudgeten. Den siffran kommer sannolikt attbehöva höjas de kommande åren.Dessa investeringar faller till stor del på statens lott.Det är därför vi anser att vi behöver användaskattepengar till detta. kan naturligtvisinvesteringspengar hämtas genom utförsäljning avstatliga företag eller genom upplåning av pengarinom eller utom landet, men vi anser att demöjligheterna är begränsade. Tidsnog kommer sådant också att behövas.De här investeringarna är nödvändiga ur miljö- ochhushållningssynpunkt. De medför dessutom en radandra positiva effekter. Vi får effektivare och meromfattande transportsystem, minskat beroende avimport av energiråvaror och därmed ocksåförbättrad bytesbalans, åtskilliga, i en lågkonjukturvälbehövliga arbetstillfällen utspridda över helalandet och inte minst en stabiliserad energibalans.Totalt sett blir skattetrycket i vårt förslag i stort settoförändrat. Det är möjligt att det på långt sikt, närmiljöförstöringen minskat rejält och de nödvändigainvesteringarna är gjorda, kan bli möjligt att sänkaskattetrycket.Vi bör i alla händelser vara uppmärksamma på attsamhället inte kan bära ett allför högt skattetryckutan att negativa effekter uppkommer. I värsta fallkan alltför stor offentlig konsumtion ochtransfereringar rasera samhällsekonomin. Liksomnaturen har en påtagligt begränsad ekologiskbärförmåga kan samhället sägas ha en begränsadekonomisk bärförmåga. De automatiskakostnadsökningarna i den offentliga konsumtionenoch framför allt transfereringarna måste därförbort. Det ställer stora krav på en aktivfördelningspolitik så att inte de sämst ställda råkarilla ut.Herr talman! För de gröna är det enhuvuduppgift att i söka vinna gehör fören förändring av skattesystemet i grön riktning. Vihar vunnit visst gehör för detta, men tvingas dessvärre konstatera att det motsatta oftast är fallet. nu genomförda skattereformen finns fleradirekt miljöfientliga inslag. Jag vill särskilt beklagamomsbeläggningen av kollektivtrafik och detfaktum att elproduktionen undantagits frånkoldioxidbeskattningen.För SJ innebär momsbeläggningen en dramatiskskärpning av resultatkravet, närmare bestämt medca 600 milj.kr. Detta i sin tur innebär att1988 års trafikpolitiska beslut satts ur spel. Dennaallvarliga försämring av järnvägstrafikensmöjligheter har skett utan någon trafikpolitiskdebatt och utan någon som helst prövning i t.ex.riksdagens trafikutskott. Momsbeläggningen avkollektivtrafiken innebär också i praktiken attytterligare kostnader har vältrats över påkommunerna, som kan tvingas omfördela sinaresurser för att öka subventioneringen av buss- ochjärnvägstrafik. Även detta strider mot 1988 årstrafikpolitiska beslut. Biljettprisökningarna slårnaturligtvis också hårdast mot dem som har sämstmöjligheter att kompensera sig ekonomiskt.Att elproduktionen undantagits från koldioxidskatthar medfört att de flödande energikällorna --biobränslen, vindkraft och sol -- bromsas ochförhindras att komma in i större skala i vårenergiförsörjning. Det försvårarkärnkraftsavvecklingen och bidrar till fortsattförsurning och annat miljöelände.Energiuppgörelsen mellan socialdemokraterna ochmittenpartierna har inte på något påtagligt sättändrat detta missförhållande.Herr talman! Avslutningsvis vill jag ställa en frågatill mina meddebattörer: Vad är det egentligen nihar emot vårt krav på att skatterna på arbete skallsänkas och i stället höjas på sådant som förstörmiljö och naturresurser?Anf. 42 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att det fanns någrainslag i anförande som jag fannintressanta, t.ex. hans resonemang omskattetryckets inverkan på samhällsekonomin. Dettyder på en insikt i ekonomiska realiteter som maninte möter så ofta hos miljöpartister.Jag hävdar att den skattereform som vi har talatmycket om har en miljöprofil, bl.a. genom atten del av finansieringen avinkomstskattesänkningarna tas från en ökad skattpå bilism. Skattereformen kan också sestillsammans med energiuppgörelsen. Det är välsvårt att hävda annat än att den innehåller enmycket kraftfull satsning på biobränslen. Dessutominnebär liberalernas politik en mycketomfattande investeringsverksamhet i infrastruktur.Inte minst viktigt ur miljösynpunkt är det att få enomfattande investeringsverksamhet påjärnvägsområdet. Om det skulle gå så som helgensopinionsundersökning tydde på och miljöpartietinte återkommer till , kan lugn för att liberalerna kommer attarbeta för en infrastruktur här i landet som innebärbåde bättre järnvägar och bättre vägar. Däri liggeren medveten prioritering och ett försök att få övervarutransporter från landsvägar till järnvägar.Anf. 43 () replik:Herr talman! På fråga om vi harnågot emot sänkt skatt på arbete kan jag svara: Förvänsterpartiets del har vi det inte så länge det rör sigom låga och normala arbetsinkomster. Vi har stöttskattesänkningar på det området. Vi är däremot förhöjd skatt på arbete när det rör sig om storaarbetsinkomster. Det är därför vi vill höjamarginalskatten för inkomster . Detär därför vi vill slopa grundavdraget för inkomsteröver . Jag hoppas mot denna bakgrundatt det inte är på alla arbetsinkomster sommiljöpartiet vill sänka skatten.När det gäller frågan om vi har något emot höjdskatt på sådant som förstör vår miljö vill jag säga:Nej, det har vi ingenting emot. Däremot är det intebra att ha sådana skatter som löpandeinkomstkällor för att bestrida offentliga utgifter, fördå sågar man ju på den gren där man sitter. Somstyrande pålaga är naturligtvis en sådan skatt bra,men inte som långsiktig finansieringskälla.Anf. 44 () replik:Herr talman! Svaret på fråga är förcenterpartiets del nej. Men det måste ske underordnade och överblickbara former.Anf. 45 () replik:Herr talman! Först till : Jagerkände i mitt anförande att det finns en vissmiljöprofil i skattereformen. Jag uttryckte det så,att vi har fått ett visst gehör för vårt tänkande omett grönt skattesystem. Men som både vi och densamlade miljörörelsen har påpekat är detotillräckligt. Och de här inslagen i skattereformensom är miljöfientliga måste även börjata på allvar.Under hela har ni ju hävdat att det skullevara neutralt att lägga moms på kollektivtrafiken,när man nu lagt moms på bensinen. Så är det juinte. Det är till stor nackdel för kollektivtrafiken,eftersom bensinen bara utgör en del av kostnadenför biltrafiken, medan momsen på kollektivtrafikenläggs direkt på biljettpriset och slår igenom på ettannat sätt. Även om företagen i vissa fall kan dra aven del moms, så slår det mesta igenom, och det äralltså till väsentlig nackdel för kollektivtrafiken.Och de som är mest beroende av kollektivtrafikenär som regel de som också har de sämstaekonomiska möjligheterna.Detta bör vi kunna rätta till, tycker jag, om nu LarsLeijonborg menar allvar med sittmiljöengagemang.Till vill jag säga att vi vill sänkaarbetsgivaravgifterna, och det var det jag syftade pånär jag talade om sänkta skatter på arbetet i förstahand. Detta vill vi göra i hela landet utom istorstäderna.Vi vill också sänka inkomstskatten förlåginkomsttagare i hela landet. Det betyder att deenda vi inte föreslår sänkt skatt för ärhöginkomsttagare i storstäderna.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag håller med om attde höjningar på biljettpriset som genomfördes var bekymmersamt höga. I likhet medt.ex. företrädare för regeringen hävdar jag att deprishöjningarna var betydligt större än vad som kanmotiveras med skattereformen.Det kvarstår alltså att det är bekymmersamt attbiljettpriserna för kollektivresandet har höjts såmycket, framför allt i ett antal regionalakollektivtrafikföretag men även inom SJ. Men detär som sagt inte en fråga i en skattedebatt.Anf. 47 () replik:Herr talman! När det gäller arbetsgivaravgifternakan det naturligtvis ses som positivt att snabbtsänka dem. Men det är också så, attarbetsgivaravgifter är väsentliga delar i de socialatrygghetssystemen. Många av dessa system går jumed stora underskott -- arbetsskadeförsäkringenetc. Skulle man bara täcka de underskotten, såskulle det vara motiverat med höjningar påuppemot . Det skulle inte vara bra frånsysselsättningsaspekt just nu.Jag tror att man behöver en översyn av det samladeskatteuttaget på produktionen -- inte baraarbetsgivaravgifter utan även andra indirektaskatter som belastar produktionen, ochvinstbeskattningen. Men jag tror inte att man kanvidta en isolerad åtgärd, för då kan det hända att vifår minskad social trygghet i systemen.De här systemen bör alltså ses över, men i ett samlatperspektiv.Anf. 48 () replik:Herr talman! Först till : Visst ärdet så, att de höjningar som man har genomfört förjärnvägs- och busstrafiken är delvis icke relateradetill skattereformen. Men momsen slår igenom tillungefär -- av de -- för t.ex. SJ.Det är betydligt mer än vad som slår igenom förbiltrafiken, där ju bensinkostnaden bara står förhälften eller mindre av den totala bilkostnaden -- såatt momsen där bara slår igenom till ellermindre.Detta innebär att man får en snedvridande effektrent trafikpolitiskt, och det är det jag kritiserade.Den effekten råkar i det här fallet också varamiljöfientlig. Varför skall förneka dettaenkla faktum? Det bör alltså rättas till, t.ex. genomatt man förändrar resultatkravet för SJ. Om mansänker det med 600 milj.kr., så har SJkompenserats.Till vill jag säga att det inte var så,att vi bara föreslog en sänkning avarbetsgivaravgifterna. Vi föreslog också att manskulle ta in dessa pengar på ökade energiskatter, påavgifter för utsläpp osv. Det handlar totalt om 25miljarder kronor i miljörelaterade skatter. Då kanman fortsätta och fråga om är medpå detta.Tredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligarerepliker.Anf. 49 ():Herr talman! Den gångna valperiodens största ochviktigaste politiska händelse har förmodligen varitbesluten om den stora skattereformen. är denfärdig att tas i bruk.Vi har fått ett skattesystem som är enkelt, enhetligtoch effektivt. Det är, , ettskattesystem som gynnar arbete och sparande ochsom därmed blir ett viktigt bidrag till dennödvändiga ökade tillväxten i vår ekonomi.Det är ett skattesystem som missgynnarspekulation och osund skatteplanering och somdärigenom bidrar till ökad rättvisa och förbättradskattemoral.Det är ett skattesystem som kommer attsänka inflationstakten och som därmed också blirett viktigt inslag i vår strävan att förbättrasysselsättningsläget.Det är kort sagt ett skattesystem som ligger väl ilinje med socialdemokratins politiska ambitionersåsom de beskrivs i den antagna politiskaplattformen.Men arbetet med att reformera det svenskaskattesystemet är förmodligen ännu inte helt klart.Det vore väl, som många talare här har sagttidigare, närmast egendomligt om det inte skulledyka upp en och annan skönhetsfläck i ett så passomfattande reformarbete.Så låt oss nu i lugn och ro få studera effekterna avdenna skattereform, utvärdera den och eventuelltockså göra en och annan justering av den.Ingenting skall lämpas åt slumpen, när det gäller attfå ett så perfekt skattesystem som det någonsin ärmöjligt. Regeringen har ju också just i detta syftetillsatt en särskild kommitté, som redan harpåbörjat sitt arbete.För min egen del är jag också övertygad om att des.k. särintressena kommer att fortsätta att krävabättre skattevillkor. Det blir krav på lägrekrogmoms. Det blir krav på bättre villkor förprivata pensionsförsäkringar. Det blir krav påbättre villkor för ideell verksamhet. Det blir kravpå gynnsammare skattevillkor för tjänstebilar osv.Jag tror emellertid att dessa och andra särintressenfår svårare och svårare att göra sig hörda. Svenskafolket kommer mer och mer att inse att deförsämrade skattevillkoren, som dessa intressenonekligen får, mer än väl uppvägs av 100 miljarderkronor i sänkt inkomstskatt.Människor kommer att upptäcka att ett enkelt ochenhetligt skattesystem -- utan en mängd undantagoch särregler -- är den bästa garantin för ett rättvistskattesystem, utan möjligheter för smarta ochvälbärgade människor till osund skatteplaneringoch skattefusk.Människor kommer att upptäcka att om nu dessasärintressen skall gynnas -- vilket naturligtvis intekan uteslutas -- så är det bästa sättet inteskattesubventioner, för då får vi tillbaka detskattelapptäcke som har vållat oss så storabekymmer.Herr talman! Egentligen är det smått fantastiskt,att en regering som inte har egen majoritet iriksdagen har kunnat driva igenom en så passomfattande reform som denna skattereform. Ochdet är inte den enda stora reformen som har lotsatsigenom den gångna mandatperioden. Vihar fattat beslut om ny organisation aväldreomsorgen, om att söka medlemskap i , omhuvudmannaskapet för skolan osv.Det har naturligtvis fått ske i samarbete med andrapartier. Det ligger så att säga i sakens natur. Det harvarit ett givande och ett tagande, men det har isamtliga fall kunnat ske utan att visocialdemokrater har behövt ge avkall på våraviktigaste principer. Utvecklingen har drivitsframåt -- steg för steg.Vi socialdemokrater kan i det kommande valetmöta väljarna med lugn tillförsikt. Vi kan peka påatt vi faktiskt har fått en hel del gjort. Och vi kannu med hjälp av socialdemokraternas och LOsplattform peka på vad vi vill göra under 90-talet.Men vad har de borgerliga partierna att peka på?Vilken skattepolitik t.ex. vill man föra, om manskulle hamna i regeringsställning?Jag vill påminna om att moderaten iden debatt vi hade precis om tredje steget iskattereformen närmast tog heder och ära avfolkpartiet. Han gick då till våldasm attack mot justskattereformen, som ju också är folkpartietsreform. Han karakteriserade förslagen iskattereformen som orimliga och principvidriga.Några gånger tog han i riktigt rejält och användeepiteten ''snurriga'' och ''vanvettiga''. Ja, hananvände faktistk ordet ''vanvettiga''. Det är alltsåfolkpartiets skattepolitik som får dessa fögasmickrande omdömen av främsteskattepolitiske talesman.I och för sig är det ju inte alldeles ovanligt attinvektiven haglar från denna talarstol, men BoLundgrens angrepp på den 14 decembervar väl ändå i häftigaste laget, i synnerhet om manbeaktar att moderater och folkpartister säger sigvilja regera ihop, om tillfälle gives. Om det nuskulle gå så illa att ni får göra det, vad kommer dåatt hända med de ''orimliga, snurriga ochvanvettiga förslagen'' i skattereformen? Kommermoderaterna rent av att acceptera några av dem?Eller kommer kanske att kräva attskattereformen rivs upp?Och hur skall det gå om också skullevilja hoppa på det borgerliga tåget? står jubakom stora delar av skattereformen men harviktiga principiella invändningar när det gällermoms på mat, boende och byggande, förslag somför resten gör sig förtjänta av epitetet principvidrigaoch dessutom har mycket liten fördelningspolitiskeffekt.Här har moderater och folkpartister en helt annanuppfattning. Det har vi ju hört här i kammaren . Hur skall det egentligen bli med den borgerligaskattepolitiken? När får väljarna besked? Får deöver huvud taget besked före valet? Jagtycker att ni kan börja så smått att ge debeskeden.Vi socialdemokrater ger besked om vårskattepolitik. Vi står fast vid skattereformen. Menvar står och övriga borgerliga partier?Anf. 50 ()replik:Herr talman! , skatteutskottetsordförande, sade ingenting om skattetrycket, utanhan sade att skattereformen skall ligga fast. Detinnebär att vi tydligen skall hadet höga skattetryck som vi har i , omsocialdemokraterna får vara kvar vid makten.Företrädarna för de tre borgerliga partierna i dennaskatterunda har klart uttalat, , att vigemensamt står för ett sänkt skattetryck. Detinnebär att vi vill sänka skatterna.Vi har också uttalat att det är en självklarhet skall kunna leva på sin lön eller sin pension ochinte vara beroende av nya bidrag. I dethögskattesamhälle som vi lever i blir allt flermänniskor beroende av nya bidrag. Vi hörde i denekonomisk-politiska debatten hur det stora antaletbostadsbidragsberoende kommer att öka till följdav de höjda skatterna i anslutning tillskatteomläggningen.Tidigare har i varje fall förre finansministern statsministern i den här talarstolen sagt att devill sänka skattetrycket. Finansminister utlovade ingenting i den förradebattrundan, och säger ingentingom ett sänkt skattetryck.Sedan talade litet raljant omsärintressen, och han nämnde krav på att sänkakrogmomsen. Tycker att man skallvara så nonchalant mot turistnäringen och hotell-och restaurangbranschen, som harförlorat 8 000 jobb? är arbetslösa, och störstadelen av den effekten beror påskatteomläggningen, att man hastigt höjdemervärdeskatten från 12,87 till 23,46 och 25 %.Följden har blivit enorma volymminskningar, ökadarbetslöshet och ökad negativ resevaluta.Underskottet var 4 miljarder och beräknasöka med ytterligare 6 miljarder , ungefärhälften av vårt bytesbalansunderskott. Detta kallarLars för särintresse.Anf. 51 () replik:Herr talman! Vi fick från sida åhöraen lång hyllningsvers om skattereformensvälsignelser. Jag förnekar inte att det finnsbetydande positiva inslag i densamma. Som jag ochLars har påpekat, har centerpartietbidragit till förekomsten av flera av dessa positivainslag.Jag kan också försäkra att när detgäller värnet mot särintressena kan man påräknacenterpartiets stöd. Men då måste det ocksåklargöras att en bättre fördelningsprofil inte -- jagupprepar inte -- kan anses vara ett särintresse.Kanske inkluderar också en bättrefördelningsprofil i det han kallar särintressen. I såfall kommer vi att stödja detta särintresse.Låt mig sedan beröra en fråga som i sitt anförande: Hur ser den borgerligaskattepolitiken ut inför valrörelsen och nästamandatperiod? Jag tycker att man efter dagensdebatt, och även efter gårdagens debatt, har kunnatnotera en tilltagande och betydande samsyn, sombl.a. tar sig uttryck i en gemensam ambitionbeträffande sänkningen av skattetrycket. Jag harinte heller uppfattat några protester i princip emotvåra förslag till mervärdeskattesänkningar. Det ärdessa mervärdeskattesänkningar som principvidriga. I det tidigare meningsutbytetmellan och mig har vidimeratsatt även ställer upp på dessa principer.Avslutningsvis vill jag ställa en motfråga till LarsHedfors. Hur ser det socialistiska skattesystem utsom socialdemokraterna skall gå till val på, medtanke på den förväntade majoritetsutvecklingeninför höstens val?Anf. 52 ():Herr talman! sade att det finns ensamsyn i skattepolitiken i det borgerliga lägret. Ja,det finns en samsyn så till vida att det är bra attsänka skattetrycket. Men den samsynen är så passtunn att det liknar litet grand när man säger att detär bra om det är sol under semestern. Jag kan ocksåsäga att det är trevligt att sänka skattetrycket, omjag kan bibehålla oförändrade socialaambitionsnivåer och trygghet. Men det är detta somär knuten!Låt mig ta upp det myckna talet om skattekvot ochjämförelser med andra länder. I den modernaekonomiska forskningen inom håller manpå att revidera beräkningar för skattekvoten.Messere och har visat att om man justerarden svenska skattekvoten och tar hänsyn till att detfinns interna skatter, skatter som går mellan olikasamhällssektorer, minskar skillnaderna dramatiskt.Om en sådan beräkning görs höjs Schweizskattekvot . Gapet mellanSverige och krymper ner till ungefär 5procentenheter.Sverige har ett socialförsäkringssystem ochtransfereringar. Allt det räknas in i skattekvoten,och man vill få det till att vara offentliga utgifter. Såär icke fallet. När ni borgerliga vill tala omskattekvot, tala då i stället om utgiftstryck. När nisedan talar om utgiftstryck, tala i stället omutgiftsbehov! Då kommer man ner på en mer rimligdebattnivå med varandra.Vi vill sänka utgiftsbehoven med hjälp av ett mersolidariskt och rättvist samhälle. Det är ett rimligtsätt att komma åt skattekvoten. Det vore bra omLars här kunde säga att det är rimligt atttala om utgiftstryck och utgiftsbehov i stället för atttala om skattekvot och hemfalla åt detta borgerligaspråkbruk.Hedfors sade vidare att det är fantastiskt att ettparti utan majoritet har kunnat driva igenomreformen. Men det är också delvis folkpartietsskattereform. Det är väl inte så fantastiskt om enminoritetsregering genom att ansluta sig till ett avoppositionspartiernas politik får igenom det mankallar sin egen politik. Det var faktiskt med dettaskatteförslag som senast gick till val ochförlorade stort.