prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Jag använde tre citat i mittanförande, ett från och två avjordbruksministern. Det ena av jordbruksministernvar hämtat från förra årets proposition och detandra från kammardebatten. Jag vill ha enprecisering av vad det var för fel. Är det ett fel,skall jag be om ursäkt. Om det inte är fel, vill jaginte bli beskylld för att ha fel.Jordbruksministern sade vidare att saklighetenbrast, och därför höjde jag rösten. Jag skall tala omprecis hur det är. Jag är upprörd och har låtit dennaupprördhet framgå i de ord jag har valt, i dettonläge jag har valt och i det kroppsspråk jag haranvänt. Jag tycker att det är bättre att agera på detviset och visa vad det är man känner i ett sådant härläge.Sedan vill jag också säga att det är många saker viär överens om. Det visar ju förra årets beslut. Ochdet är många saker i det här sammanhanget som jagtillhopa med jordbruksministern och andrapolitiker har fått ta debatt om ute i landet. Jag harsjälv fått ta många debatter också med jordbrukaresom tyckt att vi har gått för snabbt fram och gått förlångt. Men det vi har ställt upp på, det står jag för.När det gäller gränsskyddssänkningen uppfattar jagnu det så att jordbruksministern medger att det ären sänkning som man föreslår men att den inte ärensidig utan att det görs sådana sänkningar också iandra länder. Det här är någonting nytt, för dettahar det aldrig talats om . Vi har hört talasom att det skall vara i förhållande till GATT.Om det skulle behövas fler citat, har jag ett antalutvalda, från jordbruksnämndensgränsskyddsutredning. Jag har numrerat dem frånett till sex, och det var det sjätte jag användetidigare, men jag kan t.ex. ta citatet nummer tre.Man borde i stället ha skrivit in att när priset faller,som planerat, då skall gränsskyddet sänkas så attinte bönderna kan höja sina priser igen. Då hadedet varit rätt att komma med det här förslaget nu.Varför gjorde man inte det? Varför skrev man inteså, om man hade tänkt sig denutvecklingen?Slutligen vill jag ställa en annan fråga tilljordbruksministern: står vi egentligen häroch diskuterar detta? Vi var ju fem partier som komöverens . Om man skall förändra i ett sådantbeslut, varför tar inte departementet ellerjordbruksministern en kontakt med de härpartierna eller med mig, som ändå är ordförande ijordbruksutskottet, och pratar om det i förväg? Detskulle kanske ha kunnat reda ut en del. Om intejordbruksministern kommit på det, kunde det ju hafunnits någon annan i departementet eller iriksdagsgruppen som hade påpekat en sådan sak.Anf. 95 ()replik:Herr talman! Jag kan till stora delar instämma iMats inledning, där han talade omenigheten, målsättningar och sådant i detjordbrukspolitiska beslutet.Sedan gick han över till gränsskyddet och sade attdet görs endast smärre justeringar och att vi gjortsådana tidigare. Varför då dra i gång det här?Varför gör man inte som man gjorde tidigare?Varför gå ut och irritera lantbrukare i det här läget?Det är för mig helt ofattbart, om det är så smådetaljer som herr ministern nu vill göra gällande.Jag måste bemöta en sak, när jordbruksministerntalar om och I ett replikskiftehinner man inte med så mycket, så jag vill barasäga, , att om något parti ärtrovärdigt i EG-frågan så torde det vara moderatasamlingspartiet. Jag har svårt att tänka mig någotparti som har mer kunskap och mer kompetens ifråga om EG än just . Jag tror inte ensatt har det, fast han varit med i ettotal olika förhandlingar.Jordbruksministern talar om marknadsekonomioch konkurrens och att vi så att säga borde vika förden. Bara för ett tag sedanfick jag från regeringssidan kritik för att vi villeändra villkorslånen. Vi har satt villkoren för enfemårig avvecklingsperiod, och därefter kommermarknadsekonomin.Det var därför vi ville precisera vad vi avsåg medvillkorslånen. är det svenskajordbruket utlämnat på en fri marknad.Omställningen är bra. Den har gått över förväntanbra. Men jag vill säga herr ministern att fortfarandeåterstår det en hel del att göra. Ytterligare arealerbör bort. Dem har vi chans att ta ,förhoppningsvis. Vi har inte klarat hela kosidan,om jag får kalla den så. Den delen är inte klar. Detfinns fortfarande rätt stora problem hela tiden.Då tycker jag att vi skall låta omställningen fortgåunder de regler som vi har dragit upp. Jag skullevilja fråga jordbruksministern: går man inoch gör de här ändringarna, när jordbruksministernså klart försöker bagatellisera dem?Det är inga stora ändringar. De kunde ha gjortsinom ramen för det gamla systemet, även om mandå hade fått ändra mittpriser och sådant.Justeringarna är inte större än att de hade kunnatske med den rent administrativa verksamhet som viredan tidigare haft.Anf. 96 () replik:Herr talman! När socialdemokraterna ochjordbruksministern talar om kommande , framställer man det som om det avtalet varnågot av ett Columbi ägg för att åstadkommasänkta konsumentpriser. Men i sigsänker väl inga konsumentpriser. Tvärtom är det jumeningen att ta bort stöd och dumping, så attvärldsmarknadspriserna i stället återspeglarfaktiska produktionskostnader.GATT-avtalet åtstadkommer däremot ökadkonkurrens, som i förlängningen kan ge störrevariation och en dämpad prisutveckling förkonsumenterna. Jag tror att det är viktigt att vi ärklara på den här punkten och inte ställer ut löftentill konsumenterna som vi inte kan infria.Så påpekar jordbruksministern att det är riksdagensom skall fatta beslut om ett nytt prissystem. Det ärjag helt och fullt medveten om, och jag framhöll deti tidigare anförande. Men just uppdraget att justeraöverskyddet i gränsskyddet hade regeringen kunnatlämna till jordbruksnämnden, precis som mangjorde när jordbruksnämnden fick i uppdrag atthöja gränsskyddet på mejeriprodukter, därför att viavskaffade mjölksubventionerna. Då hade vibesparat en mängd lantbrukare ytterligare oro.Annika och jag har tidigare diskuterat hurreferenspriserna skall fastställas och justeras. Detkommer ju i sin tur att påverka gränsskyddet iframtiden. Jag vore tacksam omjordbruksministern kunde utveckla detta något.Jag antar att regeringen har som ambition att levaupp till besluten från , bl.a. att importeninte skall öka.Ostimporten ökade . Detinnebär väl att vi måste sänka ostimporten . Vilovade lantbrukarna att när överskotten är bortakunde de påräkna lönsamhet för den aktuellaproduktionen.Köttproduktionen ligger på , enligt denuppgift jag har fått om konsumtionen i landet, menlönsamheten har aldrig varit sämre. Den är heltobefintlig. Det måste väl innebära attjordbruksministern ju planerar för höjt gränsskyddför ost och kött. Om han inte gör det, hur kan vi dåleva upp till en socialt acceptabel omställning?Anf. 97 () replik:Herr talman! Det går bra med omställningen, sadejordbruksministern, och därmed menade han attdet är väldigt många som vill ställa om. Han fickinstämmande där från . Mendet kan ju inte vara ointressant var i landet manställer om och vilka produktionsgrenar som i förstahand ställs om. Jag känner för min del en oro för attden här omställningen kommer i de delar av landetdär vi ändå har uttalat att samhället har ett specielltstort ansvar för att se till att jordbruket bevaras somlevande näring.Jag skulle gärna vilja höra litet mer frånjordbruksministern vilka bedömningar man gör avomställningen ur de aspekterna och om han harnågra funderingar på eventuella ytterligareåtgärder för att styra, om utvecklingen går i en inteönskad riktning.Sedan talade jordbruksministern om ,som enligt en i mitt tycke rätt optimistiskbedömning kommer att komma till stånd underhösten och som kommer att innebära betydandeömsesidiga gränsskyddssänkningar.Mot bakgrund av den oerhörda upprördhet somden här egentligen tämligen okontoversiellajusteringen har medfört funderar jag över om inteden enighet kring synen på ett kommande och ömsesidiga gränsskyddsänkningar somkom till uttryck i föregående års beslut inte i myckethög grad är skenbar och om det inte finns storanledning att vara orolig och att förafördjupade diskussioner mellan alla partier om vadman egentligen lägger in i det simsalabim-hokuspokus-begrepp som vi hänvisade till när detgällde alla de riktigt svåra problemen.I det sammanhanget vill jag gärna hålla med KarlErik om att det är beklagligt att vi inte harfört några gemensamma diskussioner inför dennaproposition, på det sätt som vi gjorde förra året.Jordbruksministern talar om näringens bristandevilja att ställa upp och om den högljudda ochoseriösa debatten. Jag tror att en del av bakgrundentill den är att man inte ens har försökt att få tillstånd en dialog med berörda parter i dettasammanhang, vilket hade varit önskvärt.När det gäller EG-perspektivet sägerjordbruksministern att vi visst har höga krav påkvalitet från svensk sida. Men jag måste då fråga:När t.ex. jordbruksutskottet får redogörelser omhur EG-processen fortskrider, varför får vi dåaldrig några redogörelser för kvalitetskraven ochför framgångar som har rönt på detområdet? Sådana redogörelser lyser ständigt medsin frånvaro.Mot bakgrund av att av italienskt kött ärproducerat med förbjudna preparat och att avde belgiska köttdjuren föds upp med otillåtnahormoner och när man betänker den s.k.giftoljekatastrofen i för ett tiotal år sedan,inser man att kvalitetskraven är oerhörtbetydelsefulla. Jag undrar om man inte frånregeringens sida ser någon fara i den snabba EG-anpassningen och för våra möjligheter att behållaoch öka våra ambitioner beträffande kvaliteten.Anf. 98 ()replik:Herr talman! Ja, det verkar vara svårt att få ett raktsvar på vad som egentligen gäller för gränsskyddet,och man skall kanske inte heller förvänta sig att fånågot sådant. Jag tycker att det skulle varaintressant att få svar på vilka länder utöver Sverigesom nu sänker gränsskyddet. Tydligen har det varitflera länder, och det är ganska intressant isammanhanget, eftersom GATT-förhandlingarnablev så låsta. Det kan plötsligt utanför GATT-förhandlingarna hända en mängd saker på det härområdet. Jag tycker att det är intressant att få enbild av detta.Vidare hänvisade jordbruksministern gång på gångtill att vi i den nya livsmedelsuppgörelsen hadelyckats så bra med miljöanpassningen vad gälldejordbruket. Jag skulle vilja ha litet mera konkretuppgift om vad jordbruksministern menar i detavseendet. Såvitt jag har sett vad gälleromställningen av jordbruket har vi framför alltutökat det storskaliga jordbruket, medan detsmåskaliga miljöanpassade jordbruket får slå igen,övergå till att odla granskog på ängarna osv.Jag vill också peka på en annan del avavregleringen, som internt i vårt land har storbetydelse för konsumenterna. Vi har tidigare här ikammaren haft debatter bl.a. om Dörredsbondenoch dennes mjölkförsäljning. Kommer det atthända någonting på den fronten? Kommer det attbli lättare att genomföra gårdsförsäljning eller förkonsumenten att på annat vis komma åtprodukterna utan en mängd mellanled?Man blir t.ex. förvånad över det som händer medäggförsäljningen. Jag skall plötsligt inte få köpanärproducerade ägg i min butik. För att kunna göradet måste jag ''gå till torget'', och vi har inget torgpå landet. Detta försvårar naturligtvis förkonsumenten i detta sammanhang.Jag ställde tidigare frågan vad som kommer atthända med förmalningsavgiften. Det är en frågasom har varit uppe i ganska många omgångar. Vihar inte någon större överproduktion avalternativodlat mjöl. Varför skall vi i så fall haförmalningsavgiften?Anf. 99 Jordbruksminister ():Herr talman! Först några ord till kontakter. Nog har det i och för sig förekommitkontakter med från minstatssekreterare innan vi lade fram en proposition.Men det har naturligtvis inte förekommitöverläggningar av det slag som vi skulle ha haft omregeringen hade haft för avsikt att ändraprinciperna för det livsmedelspolitiska beslutet.Det är ju bl.a. det som den här debatten gäller.Det är inte fråga om någon förändring av detlivsmedelspolitiska beslutet.Vi beslöt att göra en intern svenskavreglering, som leder till sänkta svenskalivsmedelspriser. Vad denna proposition handlarom är bl.a. hur vi då skall justera det svenskagränsskyddet nedåt, så att också en del av dennamatprissänkning skall bli bestående. Det är ingenförändring av den livsmedelspolitiska reform somvi beslöt om förra året.Så hade varit fallet, om vi hade gjort det som KarlErik hävdar, och i det fallet talar han nogmot bättre vetande. Om vi hade beslutat att sänkadet svenska gränsskyddet för att därmed sänka desvenska matpriserna och öka importen, hade viföregått med en ensidig åtgärd. Jag har justsagt, och det är förvisso inte första gången, attdenna typ av gränsskyddsjustering inte ärnågonting unikt för . EG har gjort ett antalsådana nedåt på mjölk,fläsk, vete, korn, majs och annat. Det är en typ avjusteringar som är normal, men som i vårt fallmåste förankras i riksdagen.Jag är därmed tillbaka till den fråga som BengtRosén ställde: Varför kunde man inte ha låtit denhär typen av justering -- även om beslut iprincipfrågan skall fattas i -- bli en frågamellan regering och nämnd, liksom i fallet medmjölken, där vi har höjt gränsskyddet?Riksdagen ger regeringen bemyndiganden om attändra mittpriser och annat utifrån en av riksdagenbeslutad princip eller ram. Regeringen har intebemyndigande att genomföra en sådan justeringannat än om man får godkännande fördet. Jag tror att vi är överens på den punkten.Men mjölksubventionernas avskaffande innebar juen annan finansiering av en av beslutadnivå, vilket betyder att det fanns ett bemyndigande.Det är en enkel skillnad mellan hanteringen när detgällde att höja gränsskyddet för mjölken och attsom nu få bemyndigande för dereferenspriser som i sin tur är ett uttryck för det nyasystem som vi fattar beslut om, innebärande attavregleringen införs den 1 juli.Beträffande tror jag att det är viktigt att vinär förhandlingarna kommer i gång fortsätter dendialog som har funnits tidigare mellan partierna.Det gäller ju en mycket väsentlig fråga. Vi harlämnat fyllig information närförhandlingarna fördes senast, under förra hösten.Vi fick då inte någon kritik för att vi skulle hainformerat dåligt. Jag har tvärtom varit mycketangelägen om att säga att om något parti vill hamera information och diskussion, ställer vi mycketgärna upp, men i varje fall har inte jag fått någonsådan signal. Jag tror att vi betedde oss så som manhade önskat.Den amerikanska regeringen har fåttbemyndigande att förhandla igen enligt denprocedur som man har i den amerikanskakongressen. Det betyder att förhandlingar kankomma i gång, i bästa fall , föratt sedan fortsätta . Självfalletkommer vi att ha nära kontakt med partierna iriksdagen i den frågan.En viktig faktor som kan komma att berörariksdagen mycket snart i det sammanhanget är denparlamentariska arbetsgrupp som vi hoppas ocksåskall få sammanträda . Denparlamentariska arbetsgruppen skall se överNorrlandsstödet, och det är en fråga som är mycketviktig för oss både i GATT-sammanhang och senarei EG-perspektiv. Hur skall vi kunna se till att ocksåi framtiden få ett bra regionalpolitisikt stöd, någotsom vi vill försvara? Härvid berörs den s.k. grönaboxen i och regionalpolitiska stöd.Jag tror att detta kräver en ordentlig diskussionmellan partierna . I vart fallhoppas vi kunna sammankalla den parlamentariskagruppen . Där kommer å ena sidanGATT-frågor av väsentlig betydelse in, frågor somalla partier får möjlighet att bedöma, som AnnikaÅhnberg säger, å andra sidan i ett senare perspektivEG-frågor.Till Lorentzon vill jag säga beträffande EG att jagläser rätt mycket av de artiklar som moderataföreträdare går ut med i dessa sammanhang. Jagmåste säga att det budskap som förmedlas avmånga moderata politiker i ett EG-perspektiv tillde läsare som ni skriver för inte är att EG har ettlägre stöd till bönderna än vad vi har i . Maninvaggar i många fall jordbrukare i den felaktigaföreställningen att om vi väl kommer in i EG, är viinne i något ganska varmt och gott ochomställningen blir inte så svår och besvärlig.Vi vill vara ärliga och tala om att det är fråga om ettlägre stöd och att det krävs en anpassning, så att viblir duktiga och kan klara en konkurrens på ettrimligt och bra sätt när , som vi hoppas, blirmedlem i EG. Men man skall inte för allmänheten''mörka'' att det faktiskt blir en sänkning av detsamlade stödet i förhållande till det som vi ger iSverige.Bengt Roséns resonemang i övrigt omvärldsmarknadspriser och har jag intemycket att invända mot, tvärtom. Om GATT-rundan blir framgångsrik, bör den rimligen leda tillatt världsmarknadspriserna på en rad varorkommer att mera permanent höjas. Prisernakommer förhoppningsvis också att bli mindreryckiga. De länder som har en hög intern stödnivå,som t.ex. , kommer att få lägrekonsumentpriser. Det ligger inte på något vis enmotsättning i detta. Jag tror inte heller att BengtRosén menade det, utan han har väl ungefär sammasyn på den frågan som jag.Annika ställer också följande fråga, somjag tycker är viktig: Hur går det med omställningen,och hur fungerar den i olika delar av landet? Jagmenar att det är mycket väsentligt att vi följer detbeslut som fattade omstöd till det öppna landskapet med 100 milj.kr. nu,200 milj.kr. nästa budgetår och sedan 250 milj.kr.Vi skall även göra en utvärdering av detta.Riksdagen har ju klart uttalat att den utvärderingeninte är till för att man skall dra ner, utan för att manskall se om pengarna räcker.Nu visar det sig att länsstyrelserna tar tid på sig ochdet är kanske bra. Det är ju snart slut på de förstabudgetåret och ännu är det en ganska liten del avde hundra miljonerna som har tagits i anspråk, trotsatt budgetåret i och för sig är slut om några veckor.Nu försvinner inte pengarna för det, men det visaratt man tar tid på sig. Man har också debatter i deolika länen om vilken typ av miljö det är man villstödja när man -- ja inte förstagången, NOLA-stödet finns ju -- men för förstagången i större skala har möjlighet att främja ettkulturlandskaps utveckling och inte enbart slå vaktom ett produktionstekniskt betingat landskap somutvecklats under ett antal år.Jag föreställer mig att vi kommer att få olikadebatter i olika län. Det kan bli en ganskaspännande och även besvärlig diskussion på olikahåll om vilka prioriteringar man kommer att göramellan olika typer av stöd. Jag menar, liksomAnnika , att det är är mycket viktigt för ossalla att följa. Jag tror även att det kan man bli enspännande diskussion mellan miljöengagerademänniskor, lantbrukare -- som också ärmiljöengagerade --, politiker och andra om vilkentyp av landskap vi vill stödja för attutveckla en rik biologisk mångfald.Det landskap vi har är ju i hög grad en följdav den produktionsteknik, byggt på för mycketkemikalier, som introducerades efter andravärldskriget. Sedan har vi även rester av detväxelbruk med vall som kom fram ochbedrevs fram till ungefär , som viockså vill bevara. Det ger ett rikare landskap. Vihar ännu mindre kvar av de slåtterängar och detlövängsbruk, de djur på skogsbete, som fanns föreden tiden. Det vill vi också bevara. Allt detta, dvs.landskapet, vare sig det är lövängar, slåtterängar,växeljordbruk med vall eller dagenskemikaliejordbruk är en effekt av denproduktionsteknik man hade i jordbruket vid enviss tidpunkt.Nu har vi möjligheter att på ett annat sätt ocksåutveckla biotoper för flora och fauna och genetiskvariation. Det är säkert inte lätt i ett inledandeskede, där vi nu befinner oss, att veta i vilkenriktning det skall gå. Men nog är det en mycketspännande uppgift.Slutligen när det gäller har ju helaEFTA, och där är ju i hög grad pådrivande,hävdat att våra höga miljökrav skall vi inte ge avkallpå i EG-förhandlingarna. Jag vill ta salmonellansom exempel på vad jag uppfattar som framgångarför oss i den diskussionen med EG. EG rör sig ju ivår riktning när det gäller de fytosanitära frågorna.Där är inte problemet skillnaderna i system. EG gårju nu över till vårt system för exempelvisbekämpning av mul- och klövsjuka. Problemet bliri stället hur lång övergångstid vi kommer att behövamed tanke på att det kommer att ta tid innan deländer som inte har våra höga nivåer irealiteten har uppnått dem.Anf. 100 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis rätt somjordbruksministern säger att statssekreteraren varhos mig innan propositionen avlämnades, dagenefter att man hade läst om innehållet i tidningarna.Om det hade varit för att ändra principer skulle viha talat om det tidigare. Inte fullt hälften avSveriges riksdag anser att det var att ändraprinciper. Det borde i och för sig vara fog nog föratt ta ett sådant initiativ.Jag skall ta ett nytt citat från jordbruksministernfrån förra årets proposition: ''Jag anser emellertid,som jag tidigare påpekat, att frågan omförändringar av gränsskyddet, såväl tekniskt somnivåmässigt, bör göras i den takt som en kommandeöverenskommelse i anger. ''säger väl jordbruksministern att detta inte varnågon ändring, men sedan sägerjordbruksministern att man inte kunde göra dettasjälv eftersom regeringen inte har bemyndigandeatt ändra, det var allså en ändring. Detkonstaterade jag också i mitt förra inlägg attjordbruksministern har sagt.När det gäller frågan som tog upp omatt inte sänka priserna på köttet, tycker jag attköttet är ett bra exempel. sägeratt importen ligger i nivå med den för 1990eller att den t.o.m. ökar. Priserna påvärldsmarknaden har inte vänts nedåt. Vi vet attlönsamhet inte existerar. Jordbruksnämndenskriver att den utveckling som kan förväntasinternationellt inte motiverar några ändringar avavgiftsnivån. Men enligt förslag i propositionentillkommer sänkning av skyddet bereoende påsänkta referenspriser. Detta är ju en medvetensänkning av prisnivån. Det går inte att bortförklara.Sedan beklagar jag att jordbruksministern intekunde verifiera mina felcitat. Jag tycker inte om attvi skall beskylla varandra för felaktigheter här ikammaren. Men jordbruksministern har ju ettinlägg till och kan berätta vad det är. Då skall jaggärna be om ursäkt efteråt, men om jag inte harsagt något fel, vill jag inte bli beskylld för det heller.Jag måste bara notera att jordbruksministern i denhär debatten inte har gjort mig mindre upprördvare sig som bonde, centerpartist eller sompolitiker i allmänhet.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Jordbruksministern talade i sittinledningsanförande om helheten. Där varunderförstått att inte skulle se tillhelheten. Jag hävdar bestämt att vi gör det.Jag är något förvånad över att ministern inte harbetonat konsumentsidan hårdare i det härsammanhanget. I mitt inledningsanförande tog jagupp vad det är som orsakar de högrelivsmedelspriserna och konstaterar att det harmininstern gått helt förbi.Även utskottet har diskuterat och skrivit om enmoderatmotion där det gäller skatternas ochavgifternas påverkan på prisnivån. Man säger: ''Detråder knappast delade meningar om att bådedirekta och indirekta skatter avspeglas ilivsmedelspriserna på det sätt som anges imotionerna Jo157 och Jo254 och att jordbruketskostnader och intäkter i många fall svarar för enmindre andel av konsumentpriserna.'' Det är ettdirekt citat från behandlingen avmoderatmotionerna och hela utskottet står bakom.Ministern har inte med ett ord berört den sidan avsaken. Jag hävdar att vi ser till helheten.Är det nu också så att bönderna skall bli företagare,någon form av småföretagare, ber jag regeringenatt studera skatteproblematiken på företagssidansom vi har ägnat oss åt. Jag skulle vilja uppmanaministern att ägna alla krafter, den tid som hanförhoppningsvis har kvar som minister, åt att få igång och klara GATT-förhandlingarna. Då skullehan göra svenskt jordbruk den allra bästa tjänst ochvi skulle vara mycket tacksamma för vårjordbruksminister.Sedan förstår jag inte varför han inte vill erkännaatt det hade varit en fördel att kontaktaoppositionspartierna. Känns det inte litet genantatt nu får partiet, regeringen, krypa till korset ochacceptera och godkänna en vänstermotion som i sigär bättre än regeringsförslaget? Det var därför vikunde tillstyrka den.