prot · GF0949 · 1991-12-19 00:00:00 — Det somborde framstå som det mest självklara, att inte allakan vinna de väldigaste summor utan att någonförlorar, behöver alltså av och till understrykas.Sverige har haft vad man faktisktskulle kunna kalla en kedjebrevsekonomi. Densvenska ekonomiska tillväxten har verkligen intevarit av den arten och den karaktären att det bordeha tett sig rimligt att inteckna och spekulera i denomfattning som gjorts. Genom att skicka''lånebreven'' vidare -- eller över tillandra sektorer -- har kedjebrevsekonomin ångatvidare. I finansplan efter finansplan har detemellertid varnats och understrukits att, bildligttalat, kedjan stannar och att många dådrabbas. vet vi att den har stannat.Jag skall gärna tillstå, herr talman, att det har käntsganska tungt när folk som intervjuats i tidningar,radio eller TV har sagt -- och sannolikt också trott --att regeringen med något slags berått mod velatsätta dit eller ge sig på vissa grupper. Jag förstår intevarför regeringen vill ge sig på just oss, yttradenågon i en intervju , och den typen avstämningar har ofta refererats.Det vore att dribbla med verkligheten att inte vågatillstå att vilken regering som helst efter valet nu ihöstas hade bringats till åtgärder för att ta itu medde ekonomiska bekymmer som befinner sigi -- för att nu inte säga: har försatt sig i. Att påstånågot annat vore att fara med osanning. Mednolltillväxt kan vi omöjligt klara en ökadkonsumtion.Hur skulle regeringen ha kunnat pressa nerutgifterna om regeringen inte givit sig på de storatransfereringssystemen? Hur skulle regeringen hakunnat få fart på svensk småindustri om regeringeninte ändrat på skattepolitiken, som bromsat och låstproduktionen och lett till att nu saknarekonomisk tillväxt? Vem vill egentligen stå upp ochhävda att kan garantera de ekonomisktsämst ställda grupperna fortsatt materiell välfärd,om kommer att släpa efter i relation tillEG- och ?Herr talman! I tidskriften , tidskrift försocialistisk kritik och politik, skriver Per Kågeson isin valanalys: ''Hur illa vi än tycker om sänktaskatter på kapital, förmögenheter och arv, så stårdet helt klart att dessa skatter under 90-taletsuccessivt kommer att behöva sänkas tillsmarginalen gentemot attraktiva länder i våromvärld inte är större än att människorna ochkapitalet stannar hemma . . .''Ja, så är det naturligtvis. Det verkar ibland som omman från visst håll försöker få människor att tro atttill EG-inträdet kan vi besluta och agerasom om vi levde isolerade från allt som händer i våromvärld. Så är det naturligtvis inte i en värld somständigt krymper och kommer oss allt närmare. Vivet också alla att det inte enbart är miljöpolitikensom nonchalerar nationella gränser.Penningströmmar, mänsklig kompetens ochkunnande känner heller inte respekt för nationersgränsdragningar.Vi kristdemokrater har ingalunda som målsättningatt göra miljonärer rikare. Vi har som målsättningatt få svensk ekonomi i balans med omvärlden, setill att kapitalet stannar i och attnäringslivshjulen börjar snurra igen. Vi vill skapaförutsättningar så att det bakas en större kaka, såatt det finns mer att fördela, till de ekonomisktsämst ställda pensionärerna, till de mångavårdbehövande som tvingas stå i köer, tillbarnfamiljer som ännu inte fått reell valfrihet, tillhandikappgrupper etc. Självfallet önskar vi ocksåatt vårt utvecklingsbistånd -- av BNI -- skall blien så stor summa som möjligt genom den ökandetillväxten, och inte på grund av negativ tillväxtmedföra att färre människor i de fattiga ländernakan hjälpas.Herr talman! Vi har sagt det , ochlikväl tror jag att vi alla måste tillstå, att detfortfarande nästan ter sig overkligt attkommunismen så totalhavererat. Den instabilitetsom faktiskt måste te sig som något naturligt efterdecenniers brutala förtryck, måste vi nu alla hjälpasåt med att hantera. Vi hoppas och önskar attdemokratiseringen skall slå djupa rötter i Baltikumoch i det forna Sovjetväldet. Vi har ingen annanavsikt än att på alla de för oss framkomliga sättenbistå och hjälpa. Låt mig blott och bart få erinra omatt det är av största vikt att de hjälpinsatser somgörs är av rätt kvalitet och inriktning.Katastrofhjälp är nödvändig, men ett perspektivsom sträcker sig längre än till fordrar av oss attvi med all kraft hjälper till med att skapa denfördjupade demokratins och marknadsekonominsmånga förutsättningar. Det är ju alldeles självklartatt en generation som uppfostrats i kommunismensförljugna atmosfär och relativistiska människosyninte från till en annan mäktar göra sig kvittden livsstil och den mentalitet som kommunismenför med sig. Vår egen demokratiska tradition medfolkrörelseengagemang, förvaltningskunnande,kyrkornas verksamheter och vårt näringsliv harmycket att erbjuda i den pågåendeomvandlingsprocessen.Jag tror att det kan vara på sin plats att lyfta framEG som den stora förutsättningen och dessutommöjligheten för ett fritt . Dengemenskap och den fredsinriktning som EG haftoch har ger möjligheter att riva gränser av alla deslag, också till de nya stater som vi ser födas i dag.Under de två tre månader som jag haft ansvar förutvecklingsfrågor har jag titt som tätt fått förkunnatför mig att biståndet skall vara liktydigt medöverförande av kunskap om marknadsekonomi.Låt få klara sig själva! Det gjorde vi iSverige, och se så bra det gått. Så enkla budskapförs faktiskt till torgs.Det råder inga som helst delade meningar om attdet krävs fungerande marknadsekonomier i . Fungerande marknadsekonomier krävermarknader och handel men också rättssystem ochansvarsfulla aktörer som kan värna den svage ochskydda mot ohämmad exploatering. Kraven påmarknadsekonomi kan därför omöjligt innebära atti-världen skall ställa sig vid sidan om som åskådare.Världsbanken har för övrigt räknat ut att förlorar varje årpå de tullmurar som i-länderna skapat. Det ärnästan dubbelt så mycket som vad det samladevärldssamfundet ger i direkt u-bistånd. Vi villdärför med kraft driva frågor om en liberalvärldshandel.Herr talman! hölls ensamling med miljö- och biståndsministrar i , dåmiljökonferensen i . Det är utomordentligt viktigt att denkonferensen kommer till konkretaställningstaganden, konventioner, som kanaccepteras av såväl i- som u-länder.Vi vet att den globala miljösituationen icke skulletåla de enorma påfrestningar som miljön skulleutsättas för, om i sin industrialiseringnonchalerade miljön i samma omfattning somnuvarande i-länder gjort under sin utveckling.Jag vill poängtera att om inteleder fram till samförstånd mellan i- och ,om tycker sig vara dikterade av i-länder,och om en del i-länder vägrar att ta sitt ansvar, så ärdet tyvärr och åter tyvärr dags att börja inse att dennya globala hotbilden -- och den låter sig inteavlyftas från till en annan -- är enmiljökatastrof.Jag tror att det finns mycket att vinna för de ländersom satsar på miljöteknik, som låter miljöhänsynstyra den tekniska utvecklingen. De länder varsnäringsliv tar fram en generellt miljövänlig teknikoch som lyckas pressa ner energiförbrukningenradikalt har inmutat sin framtida ekonomiskatillväxt.Herr talman! Politiska debatter handlar oftast ochmest om ekonomi, om skattetryck ochtransfereringssystem. Det är självklart att individeroch familjer måste ha en ekonomisk grundtrygghetför att kunna fungera, ta ansvar och kännadelaktighet i vårt samhälle. Och jag tycker det ärbåde nödvändigt och eftertraktansvärt attfördelningspolitiken och dess förutsättningardebatteras sakligt och ingående.Men så här skulle jag gärnavilja vidga perspektivet något. Vi vet ju faktiskt allaatt det inte hjälper en människa om hon vinner helavärlden men förlorar sig själv.Julens huvudbudskap står för fred och försoning.Och visst är det så att välfärden kan te sig fattig,trots all materiell rikedom, om människorförsummar den andliga dimensionen.Under hösten har vi gång på gång sett hur rasismoch antisemitism pyr i vårt svenska samhälle.Främlingsfientlighet och en antidemokratiskmänniskosyn smyger sig fram. Kanske glömmer vilitet till mans att demokratin inte är något en gångför alla givet ens i vårt land. Den måste ständigtvinnas, av varje generation, i varje gemenskap.Jag vill gärna uttrycka min stora tillfredsställelseöver formuleringarna i socialutskottets betänkandeoch att alla partier ställt sig bakom deformuleringarna. Där står bl.a.: ''Den nyaregeringen har i regeringsförklaringen anfört attden snabba utvecklingen inom den medicinska ochbiologiska forskningen reser ständigt nya och svåraetiska problem. Denna utveckling ställer krav på ensammanhållen och etiskt förankrad politik. Enligtregeringsförklaringen skall utgångspunkten alltidvara den syn på människan och på människolivetshelgd som har sin förankring i den kristna etikenoch den västerländska humanismen. Allamänniskor har samma värde och dengrundläggande mänskliga rättigheten till liv. ''Jag känner också glädje över att det ikommittédirektiven till en ny läroplan klartmanifesteras att skolans verksamhet inte skall varavärderingsneutral.Herr talman! Jag vill gärna understryka att jag intetror på någon fullkomlig värld. Men jag tror att detär i arbetet för att förverkliga det goda och detsanna som vi hör hemma, väl medvetna om att viinte når ända fram. Och i det arbetet är hemmenoch skolan samhällsarbetets absolut bästa och mestbetydelsefulla medarbetare.Vi kristdemokrater eftersträvar inte enfamiljepolitik som avskärmar sig från ett utåtriktatansvarstagande. Men vi tror att det är i de smånaturliga gemenskaperna och miljöerna vi somindivider blir mest skickade att lära oss ansvar förde vidare sammanhangen. Det är där vi också bästkan få oss till del den människosyn som ger allaindivider, oberoende av ras, kön, ålder, etc., ettlika och ett okränkbart värde. Och att skolan skallvidareföra respekten för människolivetsokränkbarhet och solidaritet med svaga och utsattagrupper utifrån den etik som väglett oss ivästerlandet generation efter generation, det måstefå vara en självklarhet.Herr talman! Det fortsatta 90-talet kommer attställa oss inför många spännande och fascinerandeutmaningar.Vi fick väljarnas förtroende attanta dessa utmaningar. De förändringar som nuinletts på många olika samhällsområden utgör, trorvi, just de bästa förutsättningarna för ett fortsattstarkt engagemang både på hemmaplan ochutanför gränser.(Applåder)Anf. 103 (nyd)replik:Herr talman! Först vill jag säga att jag har mycketstor respekt för som biståndsministeroch även som människa. Jag vill dock understrykaatt de problem som vi talar om i samband medbiståndet är enorma. befolkning kommeratt fördubblas . Hela världens befolkningkommer att fördubblas . För går detlitet långsammare, nämligen . Och förBelgien tar det 70 med nuvarande takt. Menfördubblingen av befolkningen i de länder som vihjälper är ett av de stora problemen. Om u-hjälpenhade varit framgångsrik, och om i-länderna hadevarit kloka och gjort det rätta, skulle det väl ha letttill någon sorts förbättring. Men har det lett tillnågon förbättring?Jag har några frågor till att det förekommer korruptionoch stöld av biståndsmedel i våra mottagarländer?Vad tycker om de vapenköp som i dagförekommer och, som jag påpekade tidigare, är 13gånger större än den u-hjälp som vi ger till dessaländer? Om man vore ironisk -- och det är bäst attunderstryka detta -- kunde man säga att det vorelika bra att skicka vapen från härifrån.Tror att u-hjälpen når fram ochhjälper människorna, som han själv alltid talar omoch som han tror att vår u-hjälp är till för? Jagtycker att de rapporter som man får tvärtom visaratt hjälpen hamnar på konton i i olikakorruptionshärvor m.m. och hos härskarna och intehos människorna.En sista fråga: Tycker att SIDA ärtoppen? Själv tror jag att SIDA är toppen på ettisberg.Anf. 104 Statsrådet ()replik:Herr talman! Det är helt klart på det sättet attproblemen är enorma. Därför är det obegripligt vill halvera biståndet. Det är också helt klartpå det sättet att migrationsproblemen ärutomordentligt stora världen över.Så sent som i går hade jag en föredragning avexpertis vid som underströk attdet är från och som invandring tillEuropa kommer att ske. Men man skall inte tro kan hantera migrationsproblematiken genomatt dra ned biståndet. Man kanske kan göra detbättre genom att använda det något annorlunda avoch till.Jag vill sedan säga något om vapenköpen. Mankanske kan ha en viss förståelse för att också defattiga länderna under det dagar villegöra något för sin säkerhet. Det skall emellertid isammanhanget sägas att just relationen tillvapeninköpen numera tas upp i biståndssamtal medländerna i tredje världen, inte bara av oss bilateraltutan det sker också multilateralt och har tagits in isamband med och andramultilaterala foras resonemang.Herr talman! Jag vet att u-hjälpen når människor.Jag vet det. Naturligtvis förekommer detkorruption. Men det har, herr talman, hänt att enoch annan svart affär har förekommit också i detvita rike.Anf. 105 (nyd)replik:Herr talman! Den hjälp som vi och andra har givithar till mycket stor del förstört förhållandena imottagarländerna. Det ena vittnesmålet efter detandra kommer om hur vi har skapat någon sorts A-lagare och bidragstagaranda i länder som vi i ställetborde hjälpa att komma i gång.Jag har en fråga som jag hoppas att svara på, men jag förstår att ni är fler om budet.Har regeringen ett tvåprocentsmål för u-hjälpen,alltså av BNP, i dagens penningvärdeytterligare 14 miljarder? Skulle detta i så fallfortfarande exkludera våra grannländer? Är erdefinition fortfarande att bistånd kan ges endast tillländer som ligger tillräckligt långt bort, även närvåra grannländer, när det gäller BNP per capitaosv., tyvärr kvalar in i den gruppen?Anf. 106 Statsrådet ():replikHerr talman! Låt mig få säga att jag tycker att detär uppmuntrande och strongt av den nya regeringenatt ha nått och alltså höjtbiståndsanslaget i jämförelse med vad som varfallet tidigare.Jag är helt på det klara med att det är endemokratisering, respekt för mänskliga fri- ochrättigheter och marknadsekonomiskt tänkandesom skall till.Jag tror också att vi har misslyckats med biståndetav och till. Och det har vi även gjort med mycketannat här i världen. Och vi har naturligtviserfarenheter. Jag kritiserar därför inte minaföreträdare. När man börjar med en verksamhet,vare sig det är näringsliv i , miljöpolitik ellerbiståndsfrågor, infinner sig naturligtvis en delfelsteg. Men vi har haft en ärlig vilja att hjälpa våramedmänniskor som har det mer än uselt. Vad jag ärrädd för, herr talman, är att de många felstegenskall lyftas fram och sedan användas som ursäkt föratt man inte längre skall bry sig om medmänniskorsom verkligen hamnat på livets skuggsida. Dennatyp av argumentering och dessa försök hoppas jagatt vi är många här i kammaren som vänder ossmot. (Applåder)Partiledardebatten var härmed avslutad.6 § Beslut rörande finansutskottets betänkandeFiU10Företogs till avgörande finansutskottetsbetänkande /92:FiU10 (beträffande debatten,se 3 §).Mom 1 (riktlinjer för den ekonomiska politiken)Först biträddes reservation 1 av Hans Gustafssonm.fl. med 129 röster mot 14 för meningsyttringenav i motsvarande del. 175ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 178röster mot 129 för reservation 1 av Hans Gustafssonm.fl. 13 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (arbetsmarknadspolitiska åtgärder)Först biträddes reservation 2 av Hans Gustafssonm.fl. -- som ställdes mot meningsyttringen av i motsvarande del -- medacklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 179röster mot 142 för reservation 2 av Hans Gustafssonm.fl.Mom. 3 (åtgärder inom byggsektorn)Först biträddes reservation 3 av Hans Gustafssonm.fl. -- som ställdes mot meningsyttringen av i motsvarande del -- medacklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 181röster mot 142 för reservation 3 av Hans Gustafssonm.fl.Mom. 4 (forskning och utbildning)Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot142 för reservation 4 av m.fl.Mom. 5 (investeringar i trafikens infrastruktur)Först biträddes reservation 5 av Hans Gustafssonm.fl. -- som ställdes mot meningsyttringen av i motsvarande del -- medacklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 182röster mot 141 för reservation 5 av Hans Gustafssonm.fl.Mom. 6 (pensionssystemet)Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del. 7 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 7 (företagshälsovården)Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot141 för reservation 6 av m.fl.Mom. 9 (inhemska miljöproblem)Utsksottets hemställan bifölls med 308 röster mot13 för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 10 (EG-anpassning av de svenskajordbrukspriserna)Utskottets hemställan bifölls med 190 röster mot131 för reservation 7 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 11 (taxepolitik)Reservation 8 av m.fl. bifölls med163 röster mot 158 för utskottets hemställan. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 12 (vinstmedel från vattenkraftsproduktion)Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del. 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 13 (minskning av investeringsbidrag förbostadsbyggande)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot142 för reservation 9 av m.fl. ochmeningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 14 (senareläggning av höjningen avbarnbidrag och studiebidrag)Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot142 för reservation 10 av m.fl. ochmeningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 15 (egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen)Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot142 för reservation 11 av m.fl. ochmeningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 16 (en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 17 (den kommunala ekonomin)Först biträddes reservation 12 av Hans Gustafssonm.fl. med 141 röster mot 14 för meningsyttringenav i motsvarande del. 165ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 181röster mot 128 för reservation 12 av HansGustafsson m.fl. 13 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 18 (lagen om särskildskatteutjämningsavgift)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 13 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 20 (långsiktig utgiftsstrategi)Först biträddes reservation 14 av Hans Gustafssonm.fl. med 129 röster mot 14 för meningsyttringenav i motsvarande del. 178ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 178röster mot 129 för reservation 14 av HansGustafsson m.fl. 12 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 22 (den statliga prospekteringen)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot142 för reservation 15 av m.fl. ochmeningsyttringen av imotsvarande del. 7 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 23 (turistråd)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot151 för reservation 16 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.7 § betänkande1991/92:SkU13 Andelshus. Tredje vice talmannenkonstaterade att ingen talare var anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.8 § Beslut rörande konstitutionsutskottetsbetänkande KU19Företogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkande /92:KU19 (beträffande debatten,se prot. 48).Mom. 1 (omfattningen av de regler som skall gällaför kabelsändningarna)Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 24för reservation 1 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 3 och 4 (skyldighet för nätinnehavare atttillhandahålla utrymme för en lokal kanal, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 309 röster mot 13för meningsyttringen av . 5 (frågan om reklam skall tillåtas ikabelsändningarna m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot142 för reservation 2 av m.fl.Mom. 6 (reklam som riktar sig till barn)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot142 för reservation 3 av m.fl.Mom. 10 (regler som hindrar privatägarkoncentration av kabelsändarföretag)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot141 för reservation 5 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Anf. 107 ():Herr talman! Jag kan redan från början upplysa omatt jag kommer att yrka bifall till minmeningsyttring.Jag tycker att när det för en gångs skull handlar omatt överlåta myndighetsutövning till främmandemakt och när vi skall fatta ett principbeslut somkräver tre fjärdedels majoritet, får vi faktiskt finnaoss i att vara närvaranade i kammaren. Det här blirnu fjortonde paragrafen i den här lagen som skallantas enligt riksdagsordningen 10 kap. 5 §.Vi i vårt parti är av den uppfattningen att när detgäller kortare sträckor, åtminstone sträckor på uppemot 50--, är det den spårbundna trafikensom måste ta över betydligt mer av såvälflygtrafik som landsvägstrafik. Det hindrar inte attvi anser att flygtrafik på längre sträckor kommer attfylla en viktig funktion. Även för avlägsna delar ivårt land kommer flyget att vara viktigt.De tre nordiska ländernas samarbete inom SAS hargjort det möjligt att utveckla enflygtrafikförsörjning av hög klass. Danmarksmedlemskap i medför emellertid att den danskadelen av SAS måste underkastas EGs regelverk.Före eventuella ikraftträdande skulledetta emellertid inte gälla den svenska och norskadelen av SAS. I och med ökad avreglering inomEG-området finns det en viss risk för att den danskadelen av SAS skulle få andrakonkurrensförutsättningar än den norska ochsvenska delen. För att nå samma fördelar skulle dåflygtransporter till från få fördelarom transporterna genomförs enbart viaKöpenhamn.Med en viss vånda har vi i vårt parti därför godtagitdetta avtal och konstaterar att det är möjligt attsäga upp avtalet, och att det automatiskt kanupphöra om olösliga tvister uppstår. I händelse avatt faller och ett medlemsskap i EGskjuts är det viktigt att det finns enventil för att krypa ur hela arrangemanget.Den föreställning som ligger till grund för helaavregleringsfilosofin i är naturligtvis atttransporterna skall bli billigare och bättre. Ökadkonkurrens är nyckelordet. Avregleringen gällerbara EG-stater plus och Norge.Konkurrensfilosofin sträcker sig inte så långt att allflygtrafik i hela världen skall konkurrera mer iEuropa. Begränsningen av luftrummet ochflygplatsernas kapacitet leder ju också till attkonkurrensen aldrig kan släppas helt fri iframtiden.Erfarenhetsmässigt tror jag också att vi kan säga attnär konkurrensen ökar på flygtrafikens område,kan till en början prissänkningar inträffa. Trafik påmindre lönsamma linjer kan också försvinna.Därefter kommer troligen ett skede där fleraföretag slås ut och ett fåtal starka blir kvar påmarknaden. Därefter kommer priserna att ökaigen. Jag är för min del inte helt övertygad om attEGs regelverk och myndigheter i längden rår pådessa mekanismer.Vi bör ju också vara medvetna om att avregleringeninte bara innebär att SAS får konkurrensfördelarinom EG. Det omvända gäller också. I det långaloppet kan det givetvis innebära att det nordiskaSAS får svårigheter eller slås ut, och att vi iframtiden får flyga med Lufthansa eller något annatbolag i Sverige.Det finns också anledning att bevaka, så att intekonkurrensen innebär åtstramningar och sådanakrav på piloter, kabinpersonal och materiel somleder till sänkt flygsäkerhet.Den ökande konkurrensen och begränsningar avoffentligt stöd i vårt land som blir en följd av avtaletfår enligt vår mening inte innebära att flygtrafik tilloch från avlägsna delar av landet slås ut. Man måsteäven i vårt land fortsättningsvis av regionalpolitiskaskäl kunna ge stöd till flygplatser och också tillannan trafik när andra transportsätt är orealistiska.Genom avtalet ges ett stortinflytande på det offentiga stöd som utbetalas ocksåi vårt land. Därför anser vi att det är viktigt attregeringen också när det gäller flygtrafikenkraftfullt markerar sin rätt att ge sådant offentligtstöd som ibland måste utgå av regionalpolitiskaskäl.Jag vill också anmäla tveksamhet till denmydighetsutövning som kommissionen ges rätt tilläven i vårt land i och med att vi beslutar om 14 § iden föreliggnde lagen.