prot · GE0982 · 1991-03-20 00:00:00 — Ett spårbilssystemsom utgår från det område i som manbefinner sig i direkt till den terminal som man skallflyga ifrån skulle vara mycket smidigare och kostamycket mindre enligt de skisser som finns i dag.Enligt vad jag förstår är Arlandadirektionen ochluftfartsverket mycket nyfikna på systemet.I --Lund-området visar det sig att för att manskall kunna utveckla det populärapågatågssystemet, måste man bygga många flerjärnvägar om man skall kunna nå flera människor,eftersom boendet och arbetsplatserna är spridda påett helt annat sätt än i . Dentunga tågtekniken är mycket dyr och kostsam omden skall användas för nå ytterligare arbetsplatseroch bostadsområden. I ett sådant område skullemycket väl den här typen av enkelt, billigt och lättspårbilssystem kunna inplanteras på ett bra sätt.I några mellanstora städer funderar man nu ganskaallvarligt på detta. , ochGävle är tre städer vars stadsplaneavdelningar,kommunalråd m.fl. är mycket intresserade av dessafrågor. Detta gäller givetvis även för ochinte minst , som var inne på,där spårtaxitankarna en gång föddes för ungefär sedan. Jag tror att mannen bakom detta var dendåvarande spårvägsdirektören . Påden tiden fanns inte den elektronik och den högtdrivna datorutveckling som finns för dentypen av distribuerande datorsystem. är detmöjligt att satsa på detta.Låt oss tillstyrka , ochvänsterpartiets yrkande i dessa frågor om att få enprototyputveckling direkt. Jag yrkar således bifalltill reservation tillsammans medcentern. Denna är i sak ganska likalydande medvänsterpartiets reservation nr 3.Anf. 59 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 60 ():Herr talman! sade att detta är ettviktigt betänkande. Det håller jag med honom om.Det här är en mycket viktig fråga, och vi har allanledning att på olika sätt stödja fortsatttrafikforskning. Det råder också ganska storenighet kring frågorna i detta betänkande, och dethar lett till ett positivt och bra utskottsbetänkandesom är välskrivet. Jag tror även att mina politiskamotståndare kan dela den uppfattningen.I detta betänkande tillstyrker majoriteten förslageti årets budgetproposition när det gäller medel tilltransportforskningen. Det innebär att både statensväg- och trafikinstitut, VTI, ochtrafikforskningsföreningen, TFB, fårnivåhöjningar av sina anslag. Det förslag somregeringen lade fram i budgetpropostionen och somnu godkändes av utskottet, följer de riktlinjer somriksdagen antog . De anslagshöjningarsom nu föreslås är helt i linje med fjolårets beslutmed anledning av den stora forskningspropositionsom då lades fram.Jag vill kortfattat kommentera de tre reservationersom är fogade till betänkandet. Reservation nr 1gäller det statliga stödet till forskning ochutveckling av projekt av typen . Jag villhänvisa till vad utskottet sade när det gällerprojektets trafiksäkerhetsinriktning och att det ärviktigt att man från svensk sida följer detforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivsutanför vårt land. Vi bör göra detta för att kunnatillgodogöra oss de resultat och de erfarenheter somkommer fram.I reservationerna nr 2 och 3 tas utvecklingen avspårbilssystemet upp. Utskottet har gåttmotionärerna till mötes mycket långt ochkonstaterar att utskottsmajoriteten liksommotionärerna anser att det är väsentligt att nyatyper av trafiklösningar utvecklas. Utskottetkonstaterar också att ett spårbilssystem har flerafördelar ur miljösynpunkt, som gör en fortsattuppföljning och utprovning angelägen. Viförutsätter därför att en fortsatt utveckling av nyatrafiklösningar av typen spårbilssystem kan kommaatt prövas inom ramen för de insatser som användsför trafikutveckling på transportområdet.Herr talman! Med dessa kortfattade synpunkter villjag yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhetoch avslag på de tre reservationer som är fogade tillbetänkandet.Anf. 61 () replik:Herr talman! och jag är nog ingastörre motståndare i denna fråga. I min replik villjag ändå säga att socialdemokraterna är ett stort,gammalt, men fortfarande mäktigt parti. När detkommer nya tankegångar har man mycket svårt attta till sig dem. Man drar dem i långbänk. Mantänker kanske inte på bästa. bästakan ibland vara att man skall ta tag i utvecklingenoch att politikerna skall vara med och styra och ledautvecklingen av ett land. På så sätt skapar man enstörre framtidsoptimism och större möjligheter attförändra i samhället. Om man mycketförsiktigt dansar efter den stora bilindustrins pipagår det kanske åt pipan helt och hållet. Då sitter med en gammal -- om jag får upprepa vad jagsade i mitt anförande -- ''skitteknologi'' i stället föratt offensivt satsa på ny ren teknologi.Jag vill gärna hör hur ser på detdilemma som socialdemokraterna styr in sig självaigenom att inte ta tag i utvecklingen utan låtamindre och aktiva partier göra det.Anf. 62 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att vi styr in oss i någotdilemma. Utskottsmajoriteten är ändock mycketpositiv till detta. Men jag tror inte att riksdagenskall forska. Styrelsen för teknisk utveckling m.fl.som håller på med dessa frågor får väl ta tag i dessafrågor och forska vidare.Jag förstår inte riktigt skillnaden mellan vårt ändåganska positiva ställningstagande och det somreservanterna vill försöka göra det till.Anf. 63 () replik:Herr talman! Jag är glad över den positivaskrivningen här. Det vill jag återigen understryka.Men som jag sade i mitt huvudanförande handlardet kanske inte enbart om forskningen som sådan.Man kan faktiskt forska på akademisk nivå och såatt säga forska ihjäl nya idéer. Vad jag har sagt i mittanförande är att det finns teknologi för att börjamed en prototyputveckling beträffande framtidenstransportsystem. Då hjälper det inte att forska påakademisk nivå. Jag vet att ingenjörerna frustar avengagemang och villiga här när det gäller att få sättasamman mekaniska och elektroniska system till enprototyp som kan testas.Men akademisk forskning på den nivån -- det rörsig kanske om en miljon hit och en miljon dit --kommer inte fram till en sådan utveckling. Jagsäger inte för den skull att vi riksdagsledamöterskall plocka ihop något. Däremot måste vi inse attdet handlar om kostnader i storleksordningen 40milj. Återgärder måste vidtas , för annarskanske andra stora industrinationer tar överinitiativet.Anf. 64 ():Herr talman! Detta betänkande och de frågor somdär tas upp är ett ypperligt exempel på attforskningwn aldrig någonsin är neutral. Undermånga år har dock myten att forskning för neutralgällt i många sammanhang i diskussionen om nyteknik. Kärnkraftsfrågan är ett bra exempel.Men den här debatten är också ett bra exempel påatt det finns ett stort engagemang och ett stortintresse bland miljöaktiva och miljöengagerade,bland dem som är intresserade av miljövänligatransporter. Det finns alltså ett stort intresse för nyteknologi och för innovationer som går åt rätt håll,som överenstämmer med den politik som vi i övrigtvill föra i miljö- och trafiksammanhang.Vi i har väckt en motion om ett nyttspårbilssystem. Det finns ju olika system. KjellDahlström har sagt en hel del här, varför jag intebehöver gå in särskilt mycket på dessa saker.Vi har lyft fram ett alternativ, Sky Cab. Naturligtvisfinns det andra också. Men vi tycker att detta bordeinspirera många till att tänka i nya banor -- om jagnu får vara litet vitsig. Vi menar att det behövsrejält nya satsningar på trafikssystem som innebäratt kollektivtrafiken blir både effektivare ochattraktivare. Ett trafiksystem baserat på spårbilarinnebär en mycket lovande teknisk utveckling, somvi menar behöver få allt stöd. Det här är juingenting nytt. Jag vill minnas att flera talare harberört dessa saker.Det finns ju forskare som tålmodigt fortsätter attjobba här i med utvecklingen av sådana härprojekt. De stannar kvar i väntan på nya tongångari vårt land när det gäller denna typ av miljövänligaprojekt. Men det är helt klart att dessa forskarelämnar om ingenting händer snart. Om detinte finns något intresse från statsmakternas ellerindustrins sida måste de göra det. Man kan ju intejobba ideellt och leva på sådant här arbete hurlänge som helst. Den saken är klar. Jag förstår attdet är så, att döma av de kontakter som vi ivänsterpartiet har haft med olika personer.Vidare har vi sagt att den typ av spårbilssystem somvi föreslår skulle vara lämplig i många städer iSverige, och många städer och kommuner är ocksåintresserade. Jag tror att kommun harnämnts som exempel på en kommun som efterlyserjust den här typen av kollektivtrafiklösning och somhar haft kontakt med dem som håller i Sky Cab-projektet.Jag måste ändå säga att jag är glad och att jag tyckeratt det är positivt att trafikutskottet nu för förstagången i sin majoritetsskrivning håller med oss omatt sådana här satsningar behövs. Men det finns enskillnad, , och det är att vi vill attförsta steget tas och att vi vill visa konkret att någotmåste hända. majoritet däremotförutsätter att någonting positivt kommer atthända. Det är i och för sig bra, för det visar vilkenviljeinriktning man har.Det är min förhoppning att de myndigheter ocht.ex. regeringen som skulle kunna göra någontingganska snart verkligen tar fasta på utskottetsskrivning -- och det är väl också tanken bakomdenna. Men, som sagt, de reservationer sommiljöpartiet, och vi i harväckt visar att vi alla vill ta ett första steg. Det gällerju att komma i gång med de här projekten. Jagyrkar bifall till reservation nr 3.I detta betänknade finns det en helt annan historia,och ändå handlar det om transportforskning. Dethandlar nämligen om ett projekt beställt avbilindustrin. Jag tycker att det vore mycketintressant att ställa de här projekten mot varandra.Det framgår ju att det inte finns någon neutralitet idessa frågor, och någon sådan har heller inte funnitstidigare. För beställdebilindustrin forskning och forskningspengar,statliga subventioner, för att forska framelektroniska bilsystem innebärande att biltrafikenskulle bli uppemot fyra gånger större fram till år2040 jämfört med dagens nivå. Det är egentligen enmardrömsliknande vision som man står för.De aktuella projekten ingår också i EGsforskning som är samordnad med bilindustrins. Påhögre nivå kallas projektet i fråga Drive. På enlägre nivå, och då handlar det om elektroniskutrustning i olika bilar och, när det är som mestavancerat, t.o.m. om autopiloter i bilarna för attdessa skall kunna framföras väldigt nära varandrapå vägen och för att det därmed skall rymmasmånga bilar -- är det fråga om attregeringen och flertalet riksdagspartier snällt harställt upp och beviljat pengar till projekten.Efter mycket tjat och efter att ha ägnat dessafrågor ganska mycket energi på att göra fleruppmärksamma på vad det egentligen handlar omfinns det nu en redovisning i detta betänkande fråntrafikutskottet. Av denna redovisning framgår dethur många hundratals miljoner som går tillbilindustrins projekt i form av statligasubventioner.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 1, somhandlar om Promethens- resp. Drive-projekten.Jag vet inte hur vi i haryrkat att dessa projekt skall avbrytas. Det gällerockså försöksprojektet i Västsverige.Överläggninen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 12 §. )12 § betänkande1990/91:TU16 Sjöfart (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 65 TOM ():Herr talman! Det är med stor glädje som jag somsjöfartsintresserad noterar den ökadeuppmärksamhet som sjöfarten numera röner ochden politiska enighet som finns om attsjöfartsnäringen är en resurssnål och miljövänlignäring, som därför bör ges goda förutsättningar attbedriva sin verksamhet.Visserligen upphör regeringens dådkraft ofta närdet gäller att gå från ord till handling, något somt.ex. regeringsbehandlingen beträffandeSödertäljebrons reparation med all önskvärdtydlighet demonstrerar.Men trots den övergripande enigheten om vikten avatt vi har en bra sjöfartspolitik innehåller åretssjöfartsbetänkande ett antal moderatareservationer. Jag avser att huvudsakligenuppehålla mig vid den internationella aspekten pånäringen, även om självfallet samtliga moderatareservationer i betänkandet stödjes.Vi i moderata samlingspartiet begär , liksom vihar gjort , att ett nytt s.k. internationelltregister inrättas i . Vår grundläggandeinställning är att ingen näring, inte heller sjöfarten,kan leva och blomstra om den bygger sin existenspå statliga bidrag och konkurrensbegränsanderegler.Det är ingen tillfällighet, herr talman, att trafikenpå , som bedrivs i knivskarp konkurrens, ären av de förnämligaste färjelinjerna i världen. Ochdet är heller ingen tillfällighet att den statligtreglerade Gotlandstrafiken uppvisar alla de fel ochbrister som statligt reglerade monopol uppvisar --dålig service, dålig lönsamhet och dåligaarbetsförhållanden.När vi talar om ett internationellt register talar viinte om våra färjelinjer, och vi talar inte heller omden trafik som går utmed våra kuster. Vi talar omden stora svenska handelsflotta som av olikaanledningar inte känner sig välkommen undersvensk flagg. Den flottan är större än den somseglar under svensk flagg.Vi är tillräckligt nationalistiskt sinnade för att tyckaatt hela denna stora flotta av tank-, bulk-, ochkylbåtar bör segla under vår blågula flagg hellre änunder flaggor från , , ellerandra länder.Vi är ofta kritiska till den offentliga sektornsverksamhet i , men i det här fallet vill vifaktiskt utöka den. Vi vill att hela denna flotta skalllyda under svenska lagar och att skallutöva tillsyn över dessa skepp, på samma sätt somman gör för svenskregistrerade . Detta ärsjälva grunden och kärnan i vårt förslag om ettinternationellt register.Vad innebär då vårt krav i realiteten? Jo, t.ex. attrederiet för en uteseglande tanker skall ha fullfrihet att rekrytera besättning i det land där det ärlämpligt, på samma sätt som BPA eller något annatbyggföretag har full rätt att anställa utländskarbetskraft på byggprojekt som bedrivs i utlandet.Vårt förslag innebär inte att alla färjorna kommeratt ha filippinska besättningar om detskulle bli regeringsskifte . Vårt förslag innebärinte att 5 000--6 000 svenska sjömän skulle bliarbetslösa så som nu går ut ochskrämmer sina medlemmar inför valet. I vårtförslag ligger någon sorts begränsning avfartområdena för de internationellt registreradeskeppen. Eftersom vi i så ofta brukarframhålla den nordiska gemenskapens betydelse,ansåg vi att det vore lämpligt att ,tillsammans med och , skapadegemensamma regler för hur detta skulle kunnafungera.Det är möjligt att en nordisk överenskommelsefortfarande är en framkomlig väg, och vi harreserverat oss till förmån för att överläggningardärvid förs. Det är också möjligt att dessaförhandlingar skall föras i en vidare krets i sambandmed kommande EG-förhandlingar. Jag vill inteutesluta den möjligheten.Den svenska särlösning som regeringen valde har istället medfört att NIS-registrerade skepp, som intefår gå i norsk kustfart, däremot får gå i svensk. Detär den socialdemokratiska sjöfartspolitiken somfaktiskt har öppnat svensk inrikesfart förlågkostnadsbesättningar.En sund och konkurrenskraftig i sjöfartsnäringförutsätter också att redarna fritt får disponera översitt tonnage. Det försäljningsförbud som finnsinskrivet i flagglagen kan aldrig innebära annat änatt den befintliga flottan blir alltmer omodern, alltäldre och allt mindre konkurrensduglig.Försäljningsförbud må vara motiverat förkulturskatter och museiföremål, men det saknarberättigande för näringslivetsproduktionstillgångar.Den socialdemokratiska näringspolitiken, medselektiva stöd och bidrag till näringar som gårdåligt, har bidragit till en högkostnadspolitik somgjort att allt fler företag har blivit stödberoende.Detta gäller inte minst för sjöfartsnäringen.Sverige har kommit till vägs ände, där storadelar av näringslivet har blivit beroende av statligtstöd. Det är en orimlig situation.Våra förslag innebär däremot att förutsättningarskapas för en modern, välskött och lönsam svenskhandelsflotta. Det är, herr talman, i längden denenda garantin för bra jobb för svenskt sjöfolk.Den svenska sjöfarten är helt beroende av deninternationella marknaden för sin existens. Denmåste leva på de villkor som gäller på världshaven,och det vore förmätet att tro att ett litet land somSverige kan diktera reglerna efter egetgottfinnande. har alltid tidigare energisktförsvarat denna sjöfartens internationella frihet,och det är därför olyckligt att det väcks förslag sominnebär att svensk rätt skall bli normgivande ävenför utländska företag. Stormakterna kan möjligenkosta på sig en sådan attityd, men kan detinte. Vi får möjligen anledning att återkomma tilldetta problem i en senare debatt i vår.Slutligen, herr talman, till båtregistret. Vi finnerinte att argumenten för detta register är merhållbara än de var , och vi har alltså denuppfattningen att det bör avskaffas. Årets beslutinnebär också att registret skall drivas på kredit iriksgälden. Regeringen vågar inte så här ett valåravslöja att man räknat fel på kostnader ochintäkter. I stället skall kostnaderna döljas genomriksgäldskrediten. Det är ett förfarande somgränsar till bokföringsfiffel.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 4, 10, 11, 13 och 15 i betänkandet.Anf. 66 ():Herr talman! I det som vi nu debatterar inrymsockså Gotlandstrafiken. att ge våra kommentarer i den frågan.Sveriges läge i tre väderstreck omgivet av hav ochmed våra viktigaste utlandsmarknader belägnabortom dessa innebär att vi för handel ochutrikesförbindelser är beroende av en fungerandesjötrafik. av det gods som exporterasfrån transporteras med båt från svenskahamnar. Inräknas färjegods och malmexporten viaNarvik, stiger siffran till betydligt högre tal. I olikasammanhang har nämnts.Sjöfarten är också av stor betydelse för deinrikestransporterna. av transporterna skermed båt efter kusten eller på de inre vattenvägarna.Även kommer svensk sjöfart att spelaen stor roll för våra utrikesförbindelser. Folkpartietliberalerna ser flera skäl till det antagandet.Kraven på miljövänliga transportsystem är ett.Med båttrafik kan stora mängder godstransporteras med relativt låg bränsleåtgång ochdärmed små utläpp till miljön. Det innebär inte attmiljöreglerna för sjöfarten inte behöver skärpas.Självfallet måste utsläppen och olycksriskernaminska även från det trafikslaget.Ett annat skäl är integrationen i ,närmande till EG och demokratiseringen iÖsteuropa. Vi ser framför oss hur kontakternainom kommer att öka och hurhandeln mellan strandstater går mot ettuppsving.Herr talman! Mot den bakgrund jag har tecknat ärdet glädjande att svensk sjöfart genomgår enmycket positiv utveckling, vilket tidigare inte varitfallet under en lång följd av år. Tonnaget ökar ochantalet beställda fartyg rör sig kring ett hundratal.Däremot är det olyckligt att regeringenssjöfartspolitik medfört att större delen avhandelsflottan seglar under utländskt flagg.Vi i liberalerna anser att de svenskaredarna måste kunna operera svenskägda fartyg påinternationella kostnadsvillkor. Därför bör ettsvenskt internationellt fartygsregister inrättas.Internationella register finns i våra viktigastekonkurrentländer, däribland och Norge.Båtar i det internationella registret har inte tillåtitsi inrikestrafik. Givetvis borde en likadan lösning havalts i vårt land och samstämmiga regler gällt i deskandinaviska länderna. Med andra ord: ingentrafik av båtar i det internationella registret mellannordiska hamnar.I stället har regeringen valt en politik som medförtatt det allmänna tvingats ge stora subventioner tillsvensk sjöfartsnäring. Detta har i sin tur lett till attdanska och norska skepp i de internationellaregistren har tillåtits konkurrera om svenskkustsjöfart, och det är olyckligt.Regeringen bör enligt liberalernasnarast föreslå att ett svensktinternationellt fartygsregister inrättas.Förhandlingar med och bör upptasom gemensamma regler för de internationellaregistren. Det är viktigt med ett nordiskt samarbeteför att finna samstämmiga lösningar, oavsett land.Samtidigt kan den ensidiga subventionspolitikenupphöra och två anslag till rederistöd omsammanlagt 555 milj. kr. för /92avvecklas.Den s.k. flagglagen begränsar de svenskarederiernas handlingsfrihet när det gäller attdisponera tonnaget. Flagglagen innebär att svenskafartyg inte får överlåtas till utländsk köpare utantillstånd. Detta innebär nackdelar på en marknaddär flexibilitet och rörlighet är viktigaförutsättningar för framgång. Lagen motiverasenligt regeringen av beredskapsskäl -- ett underligtargument -- men endast en mindre del av tonnagetär krigsplacerat. Detta går inte riktigt ihop.Flagglagen bör därför avskaffas.Herr talman! Sjöfarten har som tidigare nämntsfördelar från miljösynpunkt. Dessutom minskarslitaget på järnvägar och vägar, när stora mängdertungt och skrymmande gods transporteras till sjöss.Trafiksäkerheten förbättras genom att vägtrafikenbesparas en stor del av transportarbetet.Sverige har därför en enorm tillgång ivattenvägarna, som är långa utefter våra kuster ochi vissa delar av landet. Kostnaderna för farleder ochhamnar är små i förhållande till de medel sombehövs för investeringar och underhåll imarktransporternas infrastruktur, dvs. vägar ochjärnvägar.Trots att sjöfarten rationaliserats hårt under detsenaste decenniet har sjötransporterna haft svårtatt möta konkurrensen med transporterna på land.En anledning kan vara att den kostnadsminskningsjöfarten genomfört inte har någon motsvarighetnär det gäller godshantering i våra hamnar. Bättreterminallösningar och helmekaniseradelasthanteringssystem är helt nödvändiga i enmodern hamn. I det avseendet släpar en del av desvenska hamnarna efter i utvecklingen.Såväl kustsjöfarten som utrikes sjötransporterskulle kunna öka marknadsandelarna omhamnavgifter och andra kostnader kunde sänkas.Vi efterlyser en översyn som belyser hamnväsendeti vårt land.Under motstånd från liberalernainrättades 1987 ett register för fritidsbåtar.Registret har varit mycket impopulärtbland båtägarna, trots den låga avgiften förregistrering.Enligt vad som framgår av budgetpropositionenkommer registret i fortsättningen attavgiftsfinansieras. Sedan det inrättades har statenskostnader för registret överstigit 30 milj.kr., utanatt det varit till någon större nytta. Några nyaargument för registrets existens har enligt vårmening inte tillkommit. Vi föreslår därför attregistret i sin helhet avskaffas.Med det anförda vill jag deklarera att jag och mittparti står bakom samtliga reservationer som vifolkpartister har undertecknat, men jag nöjer migmed att yrka bifall till reservation 4.Anf. 67 ():Herr talman! Svensk sjöfarts- och rederinäring ären mycket viktig del i den svenskatransportstrukturen, vilket också föregående talarehar pekat på. Sjöfarten är positiv på många sätt.Den skapar stora exportinkomster för ochdet är ett miljövänligt och energisnålttransportsystem. En stor svensk handelsflotta ärockså viktigt från beredskapssynpunkt.Sjöfarten är internationell till sin karaktär ochkonkurrensen är hård. För att stärka den svenskasjöfartens konkurrenskraft i det internationellaperspektivet medverkade mycket aktivt tillatt införa det s.k. sjöfartsstödet 1988.Sjöfartsstödet innebar att sjömansskattenåterbetalades till rederierna. Det infördes också ettkontantbidrag på . per anställd, som skulleutgöra en form av återbäring på de höga socialaavgifterna. Detta har varit positivt för sjöfarten.Tillsammans med en bättre sjöfartskonjunktur hardessa åtgärder bidragit till att trenden har vänts. Vihar mer svenskt tonnage inregistrerat undersvenska flaggor än under 1988.Ett problem med den här typen av stöd är att detsaknar långsiktighet. Från näringens sida vet maninte hur länge och i vilka former stödet kommer attfinnas. Det beslutas av till år.Inför de stora investeringar som det alltid är frågaom när man nybeställer fartyg är det naturligtvisviktigt att näringen har de långsiktiga ekonomiskaspelreglerna klara för sig.