prot · GE0969 · 1991-02-22 00:00:00 — Det ger engrundval för ett bättre sätt att hantera målet ochöka rättssäkerheten.Det är också viktigt att våra åklagare och våradomare har möjligheter att öka sin kompetens isvåra mål, att ha specialkompetens för att kunnahantera målen med stor skicklighet. Det kräver attvi kan indela våra domstolar och fördela olika typerav mål på olika åklagare och på olika domare somblir specialiserade. Vi skall organisera arbetet hosbåde åklagare och domstolar på det sättet att dekan planera sitt arbete så att det genomförs på ettkunnigt, sansat och bra sätt av åklagarna ochdomarna. Det kräver möjligheter till planering, ochdet gör att man måste ha ett förutsebart och i förvägbestämt system även för lottning, och det är detsom vi har.Tredje vice talmannen anmälde att KristerSkånberg anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:81 till kulturutskottet1990/91:97 till utrikesutskottetAjourneringKammaren beslöt på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 15.00, då de till dagens bordläggning aviseradepropositionerna väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:82 Folkbildning1990/91:85 Växa med kunskaper -- omgymnasieskolan och vuxenutbildningen1990/91:93 Rättsmedicink verksamhet, m.m.1990/91:98 Bostadsdomstolens ochhyresnämndernas sammansättning i vissa fall, m.m.1990/91:99 Stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra , m.m.1990/91:102 Verksamhet och anslag inomtotalförsvaret under /921990/91:106 Kontobaserat penningmarknadssystem1990/91:108 Reserabatter för studerande, m.m.1990/91:109 Avgifter vid kommunalbostadsförmedling1990/91:110 Bostadsbidrag för år 19921990/91:113 En ny jämställdhetslag, m.m.6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 21 februari1990/91:155 av () tillkommunikationsministern om postverketsdataregister:Postverkets uppgift är att se till att människor,företag och organisationer får sin post. Det är enoerhörd mängd post som cirkulerar under ett år.Naturligtvis måste det i denna stora mängd post blifel då och då. Fel, som beror på att de som skickarpost slarvar med att skriva korrekta adresser och attdet är två miljoner personer i som flyttarvarje år. Till detta kommer att posten själv ändrarpostnummer i 1,5 miljoner fall på grund avändrade distriktsdelningar.För att minska kostnaderna för felförsändelserbygger posten upp ett basregister över personersadresser i . Detta skall kontrollera allapostadresser och finnas i lokala postkontorsterminaler för automatiska adresskontroller.Uppgifterna till basregistret inkl. personnummerplockas upp från de ändringsmeddelanden som allade personer som flyttar lämnar. 90 %lämnar sina ändringsmeddelanden till posten,resten lämnar till folkbokföringsregistret.Ur sina basregister säljer postverket adresser tillföretag, på samma sätt som DAFA säljer uppgifterur . Skillnaden är att DAFAsförsäljning övervakas av -- StatensPerson och . SPAR-nämndenär registeransvarig för enligtdatalagen och en särskild förordning. inrättades enligt beslut i påförslag i betänkande från finansutskottet /86:4.Datainspektionen har inte lämnat tilltånd tillpostens register och tillfrågades inte innan detstartades.Jag vill genom denna interpellation få en diskussionoch svar på följande frågor:Ingår försäljning av adresser i postverketsuppgifter, och är det i så fall förenligt med syftetmed ?Är det lämpligt att myndigheter sinsemellankonkurrerar om adressförsäljning ur sina resp.register?Är postens register ett offentligt register ochdärmed allmän handling?Varför är inte Datainspektionen tillfrågad vidstarten av registret?Posten ändrar på egen hand ca 1,5 miljonerpostnummer . Borde inte posten i god tidinformer t.ex. folkbokföringen om ändringarna?Det är ju ett villkor för att datakvaliteten ifolkbokföringsregistret skall kunna upprätthållas.1990/91:156 av () tillfinansministern om överförandet av nya uppgifterpå kommunerna och det kommunala skattestoppet:I finansplanen redovisas regeringens bedömning attden kommunala sektorns volymtillväxt måstebegränsas till högst jämfört med denkonsumtionstillväxt på som skett ikommunerna under 1980-talet.Detta innebär, som redovisas i finansplanen, attkommunernas finansiella sparande blir negativt ochatt åtgärder måste vidtas i kommunerna för attförändra verksamheten så att detta förhållandeändras. redovisas en överenskommelsemed kommunförbunden om att det kommunalaskattetrycket inte skall öka.En förbättring av kommunernas ekonomi förutsesinträffa tillfälligtvis . För att dennaförbättring inte skall medföra en volymtillväxtföreslås att tre miljarder avkommunernas förbättrade likviditet dras in tillstatskassan. Denna återbetalas sedan inte till deenskilda kommunerna men däremot tillkommunsektorn genom att medlen ställs tillkommunalekonomiska kommitténs förfogande föratt ingå i de åtgärder som blir ett resultat av dessarbete.Samtidigt har i betydande utsträckning uppgiftersom får stora återverkningar på ekonomin lagts påkommunerna. Den nya skolorganisationen med ettnytt statsbidragssystem, äldrereformen med till endel synnerligen svårbedömbara effekter är ett parexempel på detta.Nya beräkningar av kommunförbundet visardessutom att endast en noll-tillväxt av denkommunala verksamheten kan leda till någorlundafinansiell balans.Kommunerna står sålunda inför mycket storabehov av att snabbt förändra verksamheten. Utantvekan finns sådana möjligheter. Det kan däremotifrågasättas om inte dessa möjligheter kräver enviss omställningstid för att ge ökad effekt.I detta läge är det av utomordentlig vikt att inte nyauppgifter åläggs kommunerna som fordrarytterligare ekonomiska insatser från deras sida.Detta kräver att statsmakterna, som lagt dessarestriktioner på kommunerna också inser sittansvar i detta hänseende.Detta faktum är tydligen inte en av alla inseddrealitet. Bara under den allra har nyakostnader aktualiserats för kommunerna inominstitutionsvården och de kommunalabostadstilläggen.Den nödvändiga förändringen och anpassningen avkommunernas verksamhet förutsätter för att blilyckosam ett samarbete mellan staten ochkommunsektorn där överenskommelser och intedekret måste vara verktyget.I de båda exempel som här redovisats föreliggerinte några sådana överenskommelser.Under hänvisning till vad jag här anfört vill jagfråga finansministern:Är regeringen beredd att uttala att i nuvarande lägemed kommunalt skattestopp inga nya uppgifterskall åläggas kommunerna av staten om inte statensamtidigt tillför kommunerna nya ekonomiskaresurser för detta?Är regeringen därutöver beredd att verka för attnär så sker de ekonomiska relationerna klarläggs iöverenskommelser mellan staten ochkommunförbunden?den 22 februari1990/91:157 av () till statsrådet om samarbetet mellan tull och polis:Enligt uppgift från finns ett antaltänkta försöksprojekt om utökat samarbete tull ochpolis i gränstrakterna mot Norge.Enligt samma källa har man svårigheter att finnasamma intresse från tullens sida, vilket gör det svårtatt konkret påvisa någon större vilja till sambruk avgemensamma resurser och tjänster.Jag vill ta upp ett konkret ärende med reg.nr. PBI285-4556-89 angående samlokalisering och utökatsamarbete mellan tull och polis vid tullstationen iFlötningen och polisen i genomförd utredning av polisen i ochtulldirektionen i har parterna uttalat sigpositivt till en samlokalisering i det relativtnybyggda polishuset i i polishuset är per veckavad avser betjäning av allmänheten. Med ensamlokalisering skulle servicen öka till ettöppethållande alla veckans svarta dagar ialmanackan. I en sådan sambruksmodell uppnårman, enligt polisen i och tulldirektionen iKarlstad, följande:-- /polispersonal kan arbeta mer integrerat-- Data, radio, telex och övrig utrustning kannyttjas gemensamt-- Narkotika- och spritsmugglingsverksamhetenövervakas betydligt effektivare-- Fjällräddning och fågelboplundrarkontrollen ärarbetsuppgifter som tullen och polisen hargemensamt och kan göras effektivare-- Passkontroll m.m. fördelaktigt vidsamlokalisering-- Tre gränsvägar går ihop i -- Sociala fördelar för personalen i Flötningen.Nu är ärendet föremål för slutligt ställningstagandeoch generaltullstyrelsen är tveksam inför ett beslutom sambruk. Sambruk förefaller mig båderationellt och effektivitetshöjande.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet följande.På vilket sätt kan man stimulera till ökat sambrukinom tull och polis?Hur ställer sig statsrådet till projekt av typsamlokalisering av tull och polis i ?Hur kan man lösa gränsdragningen mellan att varagränsuppsyningsman och passkontrollant? Detfinns speciella tjänster för passkontroll, trots atttjänstemännen vid vissa tullstationer tycker sig habåde kompetens och tid att också utförapasskontroll vid behov. Ett slags resursslöseritycker jag.I talar man om att minskapersonal. Det kanske finns rationaliseringsvinster isamordning även här. I talasockså om indragning av resurser vid enheterna iCharlottenberg och trots att inga kända arbetsuppgifter försvinner. Hur skallman förklara detta?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 21 februari1990/91:437 av () tillsocialministern om utvärderingen av försöket omdistriktssköterskors förskrivning av läkemedel:Det pågår ett försök i sominnebär att distriktssköterskor får förskriva vissaläkemedel. 40 distrikssköterskor ingår i försöketoch de har rätt att förskriva ca 30 olika preparatvarav ungefär hälften är receptbelagda.Distriktsläkarna i har möjlighet att utökaantalet preparat som distrikssköterskorna fårförskriva. Det har de inte gjort. Denmedicinska säkerheten har varit tillfredsställandesom framkommit . Patienterna är nöjdaeftersom det innebär en bra service att få detnödvändiga läkemedlet förskrivet vid möte meddistrikssköterskan. Även distriktssköterskorna ärnöjda, det gäller oftast patienter hon eller hanträffar kontinuerligt och redan har ett självständigtansvar för. Innan försöket permanentas ocheventuellt utvecklas på andra orter främstiglesbygder, skall det utvärderas. En anledning är tydligen att detsaknas pengar till utvärderingen. Är det korrektanser jag att bör omprioritera sinaresuser så att utvärderingen kan bli färdig fortare.Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga vadsocialministern avser göra för att en snabbutvärdering av försöket skall komma till stånd ochdet därmed kan prioriteras av socialstyrelsen.1990/91:438 av () tillförsvarsministern om posteringpå Dalarö:I en utredning ''Översyn av kustbevakningenslokala organisation'' föreslås indragning avkustbevakningens postering i , Haningekommun. Följden av en sådan åtgärd skulle bli attsäkerheten i ett viktigt skärgårdsområde allvarligtskulle försämras och att möjligheterna att effektivtövervaka unika men hotade naturvärden försvinna.Några nämnvärda besparingar synes inteuppkomma.Under hänvisning till ovanstående vill jag frågaförsvarsministern:Är regeringen beredd att medverka till attkustbevakningens postering i kan bevaras?1990/91:439 av () tillstatsrådet om avdragsrätten föringående moms på vissa lätta lastbilar:Riksdagen har med anledning av en moderatmotion beslutat att taxiföretag skall ha rätt tillavdrag för ingående mervärdeskatt avseende inköpoch leasing av personbilar i yrkesmässigverksamhet avseende personbefordran. Vidare hari anledning av denna motion beslutat attsom sin mening ge regeringen till känna om engenerell beskattning av den privata användningenav tillgångar som ingår i mervärdeskattepliktigverksamhet och anskaffats med avdragsrätt.Det föreliggande riksdagsbeslutet leder tillkonkurrenssnedvridning mellan företag inomtransportnäringen. Rätt till avdrag för ingåendemervärdeskatt föreligger inte beträffande lättalastbilar med skåpbyggnation som exempelvisanvändes för transport av bageriprodukter.När avser regeringen återkomma till medförslag som fullgör krav avseendeförmånsbeskattning och i anslutning därtillundanröjer det konkurrenssnedvridandeavdragsförbudet avseende personbilar och lättalastbilar med skåpbyggnation?den 22 februari1990/91:440 av () tillkommunikationsministern om postverkets socialaansvar:Utredningen med regionalt och socialtansvar hade till uppgift att precisera verkensregionalpolitiska och sociala ansvar. Utredningentog ur glesbygdsperspektiv utgångspunkt bl.a. itillgängligheten til postservice för ett hushåll; dels iavståndet från bostaden, dels hur ofta postservicenär tillgänglig.Utredningen behandlade inte postservice itätorterna. Landets 2 100 postkontor ärservicepunkter som medborgarna behöver ha näratill och som dessutom drar till sig annan service ochdärmed utvecklar orten eller bostadsområdet.Därför vill jag fråga kommunikationsministern:Vilken ambitionsnivå bör posten ha när det gällerpostkontor i tätorterna för att uppfylla sitt socialaansvar gentemot medborgarna ochutvecklingsansvar gentemot orten?8 § Kammaren åtskildes kl. 15.01.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.