prot · GE09128 · 1991-06-10 00:00:00 — Fallandeproducentpriser på kött har t.ex. lett till stigandepriser för konsumenterna. Det tyder på attmellanledens stora lyhördhet när det gäller prisernapå maten inte är heltäckande.Vi har i ställt oss bakom enreservation som handlar om att det är mycketviktigt att man i och med en ny skärptkonkurrenslagstiftning kan bryta upp de förstenademonopolen och se till att man tvingar fram endelning av företag som har vuxit sig alltför stora.Ett mycket stort problem när det gällerlivsmedelssektorn är att det är så svårt för nyaaktörer att få tillträde till och ta sig in påmarknaden. Att hävda en skarpkonkurrenslagstiftning är mycket svårt på allasektorer. Men att försöka göra det i en bransch somredan har blivit så monopoliserad elleroligopoliserad är ännu svårare. Här krävs det utantvivel mycket aktiva insatser från samhällets sidaför att man skall kunna se till att försöka hävda nyatillträdande aktörers möjligheter. Vi vill särskiltpeka på de tillträdande inhemska aktörer det kanhandla om. Man stimulerar en småskaliglivsmedelsproduktion och livsmedelsförädling, ochman ser till att undanröja de mycket omfattandehinder som finns för en sådan produktion. Jagtänker både på åtgärder som hämmarkonkurrensen och binder livsmedelskedjornasaktörer till varandra och inte släpper in nya aktörer,och det omfattande regelverk som många avsamhällets myndigheter har byggt upp, varsursprungliga syfte är att garantera konsumenternakvalitet. I många fall, t.ex. när det gällerlivsmedelsverkets regelsystem, har det dock i ställetkommit att leda till oerhörda svårigheter förnytillträdande aktörer, utan att konsumenterna förden sakens skull garanteras en god kvalitet.Det har sagts här att jordbruksnäringen skall hasamma villkor som andra näringar. Frågan är baravilka dessa villkor skall vara? Vad är det t.ex. förmekanismer som träder i kraft när frivilligtåtar sig att begränsa bilexporten till ? Omman ser på andra näringar finner man att det finnsmycket som har drag av styrsystem som är mindretrevliga ur konkurrenssynpunkt. Jag tror att manskall tänka sig för innan man påstår att de härsnedvridande effekterna enbart präglarprimärproduktionen inom livsmedelssektorn. Detförekommer på många andra håll. Det är därför såoerhört viktigt att vi har en konkurrenslagstiftningsom ser till helheten, som är generell och som intebara drabbar en viss smal sektor och en viss typ avföretag.Det är för övrigt väldigt svårt att se vad dennakonkurrenslagstiftning skall betyda i praktiken,eftersom den är ett hafsverk och eftersom den ärologisk och osammanhängande samt, utan att varatydlig, gör undantag för karteller och medger vissadispenser.Vi tycker i att det är olyckligt attnäringsutskottet inte bestämde sig för att skjutaupp hanteringen av detta ärende . Vi troratt det då hade blivit en mycket klarare och bättrehantering.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Rörelseregler för bank m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU41 Rörelseregler för bank m.m. (prop.1990/91:154, 1990/91:136 och 1990/91:142).Kammaren biföll tredje vice talmannens förslag attnäringsutskottets betänkande NU41 skulle avgörasefter endast en bordläggning.Anf. 133 PER ():Herr talman! Den lag om rörelseregler för bankm.m. som behandlas i näringsutskottetsbetänkande nr 41 är mest känd som en ny lag för attmöjliggöra branschglidning mellanförsäkringsbolag och banker.Det har i allt större utsträckning ute i blivitmöjligt för banker att gå in i försäkringsbranscheroch för försäkringsbolag att börja öppna olika typerav bankverksamhet. Vi har på moderat håll underett antal år ställt oss mycket positiva till den typenav verksamhet. Vi ser det som positivt att man kanskärpa konkurrensen på området genom att låtaexempelvis försäkringsbolag börja öppnainlåningskonton resp. att banker kan konkurreramed försäkringsbolag om olika typer avlivförsäkringstjänster.Erfarenheter inte minst från våra närmastegrannländer har visat att priserna förkonsumenterna har kunnat sänkas. Inte minst iNorge har man funnit att inlåningsräntorna harökat sedan man tillåtit denna branschglidning.Genom branschglidningen har man även kunnatöka effektiviteten på marknaden. Banker ochförsäkringsbolag har ett utomordentligt vittförgrenat kontorsnät, som fått en allt störreöverkapacitet beroende på den datatekniskautvecklingen. Det innebär att det gersamordningsfördelar att kunna utnyttja bankernasoch försäkringsbolagens resp. kontorsnät för att geservice och sälja produkter även i angränsandebranscher.Detta är skälen till att vi har varit positiva till enbranschglidning mellan bank och försäkring.Men de stora affärer som kommit till stånd elleraviserats -- inte minst affärenmellan SE-banken och och mellan och samt -- har visat påriskerna med branschglidningen. Risken är att manfår alltför få aktörer på marknaden, som får enalltför stor marknadsdominans.Vi har därför velat ha en skärpning av denkonkurrenslagstiftning som reglerar detta område.Vi vill att skärpningen inte bara skall gälla när mansöker koncession för att få köpa ettförsäkringsbolag eller en bank. Vi anser även attdet bör vara möjligt att bryta upp den nyakombinationen om företaget inte kan leva upp tillräckligt effektiv konkurrens, som gör attkonsumenterna får tillräckligt låga priser.Vi har därför ställt två krav i denna fråga. Det enakravet är att konkurrenslagstiftningen skall skärpasså att det blir möjligt att bryta upp olika typer avexisterande företagskombination vid mycketlångtgående former av marknadsdominans, som ärskadlig ur konsumentpolitisk synvinkel.Vårt andra krav är att det skulle bli ökadjämförbarhet i bankers och försäkringsbolags olikaavtalsvillkor, ränteberäkningsgrunder och olikatyper av räntesatser för att på det sättet möjliggöraen ökad priskonkurrens.Vi är självfallet glada över att näringsutskottetsmajoritet tillgodoser dessa våra två huvudkrav.Skärpningen av konkurrensen bör dock inte stannavid bank- och försäkringsområdet, utan självfalletbör kravet på en skärpning av konkurrensentillgodoses även i samband med de förändringar ikonkurrenslagstiftningen som aviseras ikonkurrenskommitténs nära föreståendeslutbetänkande. Vi gör också den bedömningen atti och med att en dominerande del av nu ställer sig bakom skärpningen avkonkurrenslagstiftningen, så uppnår man ändå detresultat som annars skulle ha uppnåtts om mankunnat presentera skärpningen som manmöjliggör denna branschglidning.Vi kan av dessa skäl godta den branschglidning somnu föreslås. Vi tror och hoppas att den kommer attbli positiv ur såväl företagens som konsumenternassynvinkel och även möjliggöra att svenskaföretagskombinationer blir mycketkonkurrenskraftiga på de europeiska marknadernaunder kommande år. Man uppnår därmedtillräckliga skalfördelar och tillräcklig konkurrensför att kunna erbjuda attraktiva produkter.Självfallet vore det bra om vi även kunde få en ökadutländsk konkurrens i . Det är därför vi harhaft dessa betänkligheter. Det hade varit mycketlättare att acceptera de affärer som aviserats om dehade skett tillsammans med utländska företag, såatt man på det sättet hade kunnat öka mångfaldenpå marknaden.I betänkandet behandlas även ett antaldetaljfrågor, som jag här inte har berört. Det gällerbankers möjligheter att förvärva fast egendom. Vitycker att det är självklart att detta borde hamöjliggjorts redan genom denna lagstiftning. Jagkan bara beklaga att så inte är fallet och yrkardärför bifall till reservation nr 4. Jag har även föravsikt att begära rösträkning beträffande denreservationen.Vi tycker också att det är riktigt, som vi nämner ireservation nr 7, att prissättningen på banktjänsterinte får ske på annat sätt än på marknadens renavillkor. Den får inte regleras fram på det ena ellerdet andra sättet eller genom anvisningar från denena eller andra myndigheten.Vi anser inte heller att det finns anledning att göraförändringar i det kapitaltäckningskrav för kreditermot säkerhet i jordbruksfastighet som redandebatterats ett stort antal gånger i denna kammare.Jag vill göra kammaren uppmärksam på att det isammanfattningen av betänkandet sägs attmoderata samlingspartiet står bakom reservationnr 14. Så är inte fallet, vilket framgår av texten ibetänkandet. Vi har nämligen den uppfattningennär det gäller kapitaltäckningskravet för kreditermot säkerhet i jordbruksfastigheter att de skalltillgodoses inom de internationlla regler somSverige varit med om att godkänna. Om man har ensäkerhet i en jordbruksfastighets mangårdsbyggnadräcker det inte med att man har ett särskilttaxeringsvärde. En risk i jordbruksfastigheten i sigökar risken i säkerheten i själva fastigheten.Därmed är det ett annat riskmoment som inträder,vilket självfallet förutsätter andrakapitaltäckningskrav. Det främsta skälet till att vigår med på de regler som införs är dock att vivill följa internationella överenskommelser i dettaavseende som vi har biträtt.I frågan om offentliga ledamöter i affärsbankersstyrelser och val av styrelseordförande i affärsbankstår vi klart fast vid tidigare utfästelser. Vi anser attdet inte finns några som helst behov av offentligaledamöter i affärsbankernas styrelser. Vi finner inteheller några som helst skäl till att statsmakten skalllägga sig i vem som väljs till styrelseordförande i enaffärsbank. Staten i form av regering och riksdaghar en kontrollmyndighet i form avbankinspektionen. Det finns ingen anledning att hakontrollmyndigheter i olika led genom någon formav insyn i eller kontroll av vem som väljs tillstyrelseordförande i en affärsbank eller i form avoffentliga representanter. Har man entillsynsmyndighet skall den sköta tillsynen, interesp. styrelseledamot eller styrelseordförande somkan tänkas ha utsetts.Herr talman! Som jag har sagt har vi för avsikt attbegära votering och rösträkning beträffandereservation nr 4.Anf. 134 ():Herr talman! Beträffande betänkandet omrörelseregler för bank finns först någraglädjeämnen att redovisa.För det första har uppnåtts en enighet i utskottetom att göra ett uttalande till regeringen medanledning av enskild motion av folkpartisternaSigge Godin och . Utskottet är enigtom att liksom motionärerna föreslå regeringen attpröva vilken ändring i författningsregleringen påbankområdet som behövs för att få tillhandahållapostservice på bankkontor i glesbygd och andramindre orter. Önskemålet om att så mångametoder som möjligt skall kunna utnyttjas för attbibehålla och förbättra servicefunktionerna iglesbygd väger enligt utskottets mening tungt.För det andra har socialdemokraterna i utskottetanslutit sig till kraven i kommittémotioner frånmoderata samlingspartiet och folkpartietliberalerna samt från en enskild socialdemokrat omfrågor rörande branschglidning i den finansiellasektorn. Den ökande sammansmältningen mellanbanker och försäkringsbolag innebär rent praktisktför konsumenten att konkurrensföretagen minskari antal samt att villkoren för olika tjänster ochåtaganden från finansinstitutets sida blir svåra attöverblicka och svåra att jämföra.Detta är för konsumenten inte tillfredsställande.Nu kommer emellertid att i anslutning tillyrkandena i de tre nämnda motionerna rikta ettuttalande till regeringen med innebörden attkonkurrenslagstiftningen också på det här områdetskärps. Utskottet skriver:''Konkurrenspolitiken bör omfatta inte barakontrollåtgärder och reaktioner motmissförhållanden, utan också positivakonkurrensstimulerande insatser. Om det skullevisa sig att tillsynsmyndighetens bevakning ochföretagens egna på frivillighet grundade åtgärderinte räcker till för att konsumenterna skall fåtillräcklig insyn i och överblick över villkoren förbankernas och försäkringsbolagens tjänster, är detangeläget att regeringen vidtar lämpliga åtgärderför att stärka konsumenternas ställning inom dennamarknadssektor. ''Längre fram i betänkandet skriver utskottetangående företagsförvärv och marknadsdominansföljande: ``Ett beslut om bestämmelser som medgerbranschglidning måste emellertid enligt utskottetsmening sammankopplas med ett ställningstagandetill förmån för en mera effektiv kontroll avföretagsförvärv och fusioner än vad nuvarandelagstiftning tycks medge. För fall av mycketutpräglad skadlig marknadsdominans kan ävenmöjligheter till uppbrytning av existerandeföretagskombinationer visa sig erforderliga. ''Även här riktar en uppmaning tillregeringen att omgående vidta åtgärder för att ensådan skärpt konkurrenslagstiftning skall kommatill stånd.Herr talman! Bankernas avgiftssystem har undersenare tid tilldragit sig åtskillig uppmärksamhet,bl.a. Det har förekommit kritikmot bankerna för att de i stor utsträckningavgiftsbelägger tjänster, t.ex. kontoutdrag ellervissa uttag, som enligt mångas uppfattning bordevara gratis.Bankerna vet att avgiftsbeläggningen medverkartill att styra kundernas beteende bort från ständigtåterkommande kontoutdrag och från små uttag,som medför förhållandevis stora kostnader. Ävenbankinspektionen har den uppfattningen att detkan vara lämpligt med en avgiftsbeläggning av vissabanktjänster, som traditionellt har tillhandahållitsgratis. Kunderna får därigenom incitament attutnyttja bankernas service på ett mera rationelltoch kostnadseffektivt sätt.Vi i liberalerna har tagit upp frågan ombankernas avgifter i en partimotion. Det sker ianslutning till konkurrensförhållandena inomdenna sektor. Vi anser att det är viktigt attbankerna tillåts konkurrera genominlåningskonton med olika kombinationer avräntor och avgifter. Ett förbud för bankerna attavgiftsbelägga vissa tjänster skulle minskakonkurrensen och därmed försämra småspararnasvillkor. Vi anser att bör göra ett uttalandetill regeringen med denna innebörd.En enskild motion från mig om ändradekapitaltäckningskrav för krediter tilljordbruksbostad har föranlett en reservation tilldetta betänkande. Bakom reservationen stårfolkpartiet liberalerna, ochmiljöpartiet.Riksdagen har fattat beslut om höjdakapitaltäckningskrav för krediter till bl.a.villafastigheter och jordbruksfastigheter.Kapitaltäckningskraven för villalån har höjts till4 % och för jordbruksfastigheter till . För densistnämnda gruppen har höjningen varit mycketkraftig och innebär en betydande fördyring av låntill jordbrukare. Jordbruksfastigheter jämställsmed in-blanco-krediter. Detta är ett resultat av eninternationell anpassningsprocess, där Sverigeenligt uppgift haft en pådrivande roll.Vid den kommande svenska fastighetstaxeringenskall en ändring, som infördes i och medskattereformen, tillämpas vad beträffar bostadenpå jordbruksfastigheten. Den kommer att få egettaxeringsvärde och utskiljas från rörelsen i övrigt.Därmed jämställs den i olika avseenden med andravillafastigheter. Detta innebär på flera sätt etträttvisare system, men här uppkommer frågan omkapitaltäckningskravet på . Dåjordbruksbostaden i övrigt är jämställd medvillabostaden, bör den också vara det avseende nyakrediter och kapitaltäckningskrav.Den förhandlingspolitik omkapitaltäckningskraven som regeringen förinternationellt kan inte automatiskt godkännas.Den måste grundas på en saklig och rättviskreditpolitik, som inte missgynnar en yrkesgrupp,vilket nu sker. Att i den s.k. Baselkommitténhar drivit ett högt kapitaltäckningskrav förjordbruksfastigheter, beroende på storaprisfluktuationer, är inget riktmärke för svensktvidkommande. Här är prissituationen denmotsatta, nämligen synnerligen stabil förjordbruksfastigheter.Det är orimligt att den ena villafastigheten skallföranleda dubbelt så högt kapitaltäckningskrav somden andra gör. Därför måste regeringen verka föratt den överenskommelse som ligger till grund förde nuvarande svenska bestämmelserna omkapitaltäckning blir ändrade på ett sätt som skaparrättvisa åt jordbruksbefolkningen.Herr talman! De båda reservationerna omoffentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser ochval av styrelseordförande i affärsbank är frågor somhar debatterats här tidigare. Därför tänker jag inteta upp tiden med dem, utan bara konstatera att härråder motsatta uppfattningar mellan folkpartietliberalerna och regeringspartiet.Starka principiella skäl talar mot att denna form avstatligt inflytande inom banksektorn tillämpas. Viframför än en gång att regeringen med det snarastebör lägga fram förslag till sådana ändringar ibankaktiebolagslagen som är påkallade för att fåbort denna statliga inblandning.Herr talman! Jag vill med detta understryka allareservationer som liberalerna stårbakom, men nöjer mig med att yrka bifall endast tillreservationerna nr 7 och 15.Anf. 135 ():Herr talman! betänkande nr 41har föregåtts av en rätt lång diskussion i utskottet.Betänkandet har också rönt ett ganska stortmassmedialt intresse. Med hänsyn till det hade mannaturligtvis förväntat sig en fullsatt läktare närdebatten förs, men den sena kvällstimmen görkanske att så inte är fallet.Jag vill till stor del instämma i det Per Westerbergoch har sagt beträffande dettabetänkande. De förslag som lagts fram ibetänkandet är på många sätt följdriktiga medhänsyn till den liberalisering och integration som vinu ser på det finansiella området, både nationelltoch internationellt. Man kan alltså säga att mångaav dessa förslag är naturliga följdförslag till denliberalisering vi har sett.Den tunga delen av detta utskottsbetänkande gällerfrågan om branschglidningen. Detta är enutvecklingstendens som vi ser på den finansiellamarknaden. I första hand sker branschglidningenmellan banker och försäkringsbolag. Vi kommerförhoppningsvis att på den finansiella marknadense nya aktörer dyka upp just i branschglidningensspår. Vi kommer att se banker som erbjuderförsäkringsliknande tjänster och försäkringsbolagsom erbjuder bankliknande tjänster.Vi i ser positivt på denna branschglidning.Vi tror, precis som andra har sagt, attbranschglidningen är till gagn för konsumenten ochför en fungerande marknad. Vi tror attbranschglidningen leder till att nya tjänster skapasoch att en effektiv konkurrens uppstår påmarknaden, vilket också innebär att de finansiellatjänsterna erbjuds rationellt och effektivt. Vi hälsardärför branschglidningen välkommen, men jag villi likhet med de föregående talarna understrykafarorna med att den här branschglidningen får skesnabbt och utan begränsningar. Vi har tidigare idenna kammare fattat beslut om möjligheterna förutländska etableringar i , t.ex. bankfilialer.Vi har fattat beslut om uppmjukning av oktroj förbank. I ett läge där branschglidningen går mycketsnabbt, men de nya aktörerna, de må varautländska eller svenska, inte hinner etablera sigtillräckligt snabbt, är risken självfallet stor för atten koncentration och en monopolisering sker påbankmarknaden och på den finansiella marknadenöver huvud taget.Det är därför glädjande att det har gått att få enmajoritet i utskottet för en skärpning när det gällersynen på konkurrensbegränsande effekter isamband med den här branschglidningen. Vidaretycker vi att det är tillfredsställande att det har varitmöjligt att skärpa motivuttalandena från utskottetnär det gäller tillståndsgivningen för olikasammanslagningar, fusioner, i branschglidningensspår.Förvisso kommer det en skärptkonkurrenslagstiftning -- en fråga som andra harvarit inne på. Men vi tror att det är mycket viktigtatt den tillståndsgivande myndigheten redan nu --det tar ju litet tid innan lagstiftningen i fråga träderi kraft -- får möjlighet att ordentligt beakta frågornakring konkurrensbegränsningen. Det är såledesglädjande att utskottet har åstadkommit enskärpning i förhållandet till propositionen på de härpunkterna.Dessutom är det tillfredsställande att vi i utskottethar lyckats få till stånd en skrivning i betänkandetsom gäller behovet av informationsplikt frånaktörernas sida på den finansiella marknaden närdet gäller avtalsvillkor och prissättning beträffandefinansiella tjänster.Banksektorn, den finansiella sektorn, var fram till80-talets mitt ganska reglerad. I likhet med vad somgäller för andra sektorer, och det har vi talat omtidigare , tar det tid för aktörerna på den härmarknaden att efter en avreglering lära sig den nyasituationen med en fri konkurrens.När man studerar hur marknaden fungerar, t.ex.när marknadsräntorna förändras, finner man, detär helt klart, att aktörerna på marknaden inte ärlika snabba med att ändra sina räntenivåer. Det göratt räntemarginaler och liknande kan varaotillfredsställande stora i vissa fall.Vi tycker alltså att det är mycket bra att det harvarit möjligt att få till stånd en skrivning i dettasammanhang.I likhet med Per tycker också jag att detär synd att vi inte har kunnat få med bankernasmöjligheter att förvärva fastigheter. Vi tror att detär ett naturligt led i harmoniseringen och deninternationella anpassningen. Det är litet olyckligtatt leasingutredningen, som man från majoritetenssida tar som förevändning för att inte lägga framförslag på området, skapar en gråzon när det gällerfastighetsmarknaden kontra bankerna samt när detgäller fastighetsrenting. Därför yrkar vi bifall tillreservation 4.Vi tycker att det är glädjande att det finns enskrivning om att bankerna kan göra s.k. förvärv avplaceringsaktier. Vi i har tidigare i enmotion krävt detta. Det är alltså glädjande att vi nufår stöd i det sammanhanget. Vi tror nämligen attdet är viktigt att bankerna får denna möjlighet, inteminst med tanke på småföretagensriskkapitalförsörjning.Slutligen, herr talman, vill jag i likhet med GudrunNorberg poängtera yrkandet omkapitaltäckningsreglerna för mangårdsbyggnad ijordbruk. Vi i tycker att det är mycketolyckligt att det inte är möjligt, med hänsyn tillförändringarna i skattereformen och förändringenav inkomstlagen, att klassificera mangårdsbyggnadi jordbruk på samma sätt som en villa frånkapitaltäckningssynpunkt. Effekterna av att vi integör det blir naturligtvis att vi får en lång radkonstiga nya fastighetsbildningar, där man försökerskilja mangårdsbyggnader från rörelsebyggnader --något som kanske inte är önskvärt rent allmänt.Med detta, herr talman, yrkar jag -- jag bortser dåfrån de reservationer som Per har yrkatbifall till -- bifall till reservation 14.Anf. 136 ():Herr talman! För nästan exakt fattaderiksdagen på regeringens förslag ett beslut om attutländska banker skall kunna köpa in sig i svenskabanker. förklarade regeringen att detnaturligtvis står aktieägaren fritt att i bankensbolagsordning förbjuda sådana inköp. Tanken gårtill patriarken välsignelse av : Rösten ärJakobs, men händerna är Esaus.Regeringen kommer med dubbla budskap.Regeringen anpassar till EG men hoppasatt det privata kapitalet skall försvara det nationellaoberoendet.I dag noteras ett nytt steg på vägen mot en EG-anpassning när det gäller bankerna. Det är kanskeinte helt nödvändigt men ändå förordat avfinansintressenas lobbyister. Banker ochförsäkringsbolag skall kunna bilda mäktigafinansiella koncerner. Ett tillmötesgående i förstahand beträffande S-E-Banken inför dess planer påen fusion med och kanske också när detgäller och handlar detom. Är det återigen fråga om hoppet om attskapandet av starka svenska finanskoncerner skallhålla utländska intressen -- EG-intressen -- stångeni den liberalisering av ägandet som regeringen självhar introducerat?Frågorna hopar sig, för regeringen redogör inte försina motiv, vare sig för de verkliga motiven eller förde föregivna motiven. Det är helt enkelt en ökadfrihet som man säger sig eftersträva. Det låter bramen är inte särskilt trovärdigt. Kanske svaret är:Härtill är vi nödda och tvungna. Storfinansenslobbyister är oss övermäktiga. Vi har redan enoligopolsituation både på bankmarknaden och påförsäkringsmarknaden.