prot · GF0937 · 1991-12-03 00:00:00 — Jag är medveten om att statsrådetinte kan säga alltför mycket om budgetarbetet.Eftersom man kan läsa en del uppgifter itidningarna som har med budgetarbetet att göra,tänkte jag att jag kanske kunde få dessa bekräftade.Jag har på sätt och viss fått en bekräftelse, och jagtackar för den.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:190 om beskattningvid inkomst av hobbyverksamhetAnf. 136 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att föreslå några ändringar i nu gällanderegler vad avser beskattning av inkomster avhobbyverksamhet och i så fall vilka ändringar.Enligt har de nya reglerna gettupphov till irritation.En förutsättning för att en skattepliktig inkomstskall uppkomma av en hobbyverksamhet är att denger ett överskott. Avdrag får göras för de kostnadersom uppkommit i verksamheten. Gerverksamheten underskott får detta kvittasmot ett eventuellt överskott året efter.Till grund för reglerna ligger principen om enlikformig inkomstbeskattning. Denna princip ärenligt min mening riktig och bör inte frångås.I propositionen 1991/92:48 om justeringar ibeskattningen i inkomstslaget tjänst, m.m. harregeringen aviserat att man har för avsikt atttillsätta en utredning med uppgift att se över bl.a.regelsystemet vad gäller beskattningen avtraktamenten och vissa andra kostnadsersättningarsamt av vissa naturaförmåner. Ett huvudsyfte medöversynen är att åstadkomma förenklingar förskattskyldiga och arbetsgivare. I samband härmedfinns det anledning att göra en översyn även avvissa andra regler som tillkom i samband medskattereformen, t.ex. de av nuaktualiserade, för att se om dessa gett upphov tillonödigt administrativt krångel för denskattskyldige.Jag är emellertid -- i avvaktan på den aviseradeöversynen -- inte beredd att nu ta ställning till ivilken utsträckning de av reglerna eventuellt kan komma attförändras.Anf. 137 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet förockså för det här svaret.Jag är medveten om att det här är ett ganskasvårlöst gränsdragningsproblem. I det gamlaskattesystemet var det gränsdragningen mellanrörelse och hobby som var besvärlig. I detnuvarande skattesystemet finns likartadegränsdragningsproblem, men då mellannäringsverksamhet och hobby. Gränsdragningenmellan hobbyverksamhet och näringsverksamhetär besvärlig inom t.ex. hästsport, biodling,hunduppfödning och annan smådjursuppfödning,slöjdande m.fl. liknande verksamheter.Jag går över enbart på frågan omhobbyverksamhet.I nu gällande bestämmelser när det gällerbeskattning av inkomst av hobbyverksamhet finnsdet en del regler som behöver ses över, vilket ocksåstatsrådet antydde i sitt svar. De nuvarandereglerna innebär att mycket måttliga inkomster avolika fritidssysselsättningar blir föremål förbeskattning. Detta skapar naturligtvis -- som jagockså tog upp i min fråga -- irritationer. Reglernauppfattas som byråkratiskt krångel och de ger inganämnvärda intäkter till staten.Det finns också hobbyverksamheter som under enföljd av år ger underskott, men som så småningomger överskott. Den som föder upp en travhäst kanha stora kostnader, men kanverksamheten gå med överskott.I svaret sade statsrådet att man kan få dra avföregående års underskott, men jag vill påminnaom att det gäller endast det underskott somuppkommit året innan beskattningsåret. Tidigareuppkomna underskott kan inte utnyttjas.Vidare sade statsrådet i svaret att det kommer attgöras en översyn. Jag vill då fråga: När kan denaviserade översynen beräknas vara klar?Anf. 138 Statsrådet ():Herr talman! Det är min förhoppning attöversynen åtminstone i sina huvuddrag skall kunnagenomföras under nästkommande år, så att deeventuella regelförändringar som kan bli aktuellaså långt möjligt kan träda i kraft den 1 januari 1993.Jag är medveten om att det finns problem. Förnågra veckor sedan svarade jag på frågor omhobbybiodling. Andra berörda organisationer somupplever krångel och orättfärdiga effekter av dennuvarande lagstiftningen har också gjortuppvaktningar hos mig. Det är just därför vi skallse till att reglerna ses över.Om all hobbyverksamhet skulle vara skattefri -- jagtror inte att förordar detta --skulle väldigt många aktiviteter betecknas somhobbyverksamhet. Situationen skulle bli sådan attkanske alla 6,5 miljoner inkomsttagare försöktehitta hobbyverksamhet för t.ex. . i ställetför att förvärvsarbeta. Skattebortfallet skulle isåfall bli . Det rör sig alltså omganska betydande belopp.Om man generaliserar för mycket, leder det tillgränsdragningsproblem och till ett stortskattebortfall. Det gäller alltså att se över reglerna,så att man får rättvisa och rättfärdiga regler som ärså enkla som möjligt. Det är också min ambition attse till att det blir så.Anf. 139 ():Herr talman! Jag tror att statsrådet och jag ärganska överens om just dessa problem.Jag vill ändå ställa ytterligare en fråga. Jag har tittati skatteutskottets betänkande 1989/90:30. Där stårdet: ''Enligt utskottets mening bör man emellertid iden planerade utvärderingen av reformen nogafölja den praktiska tillämpningen av reglerna så snabbt kan möta eventuellt uppkommandeproblem för hästsporten. ''Har den tidigare regeringen startat någonutvärdering i detta avseende? Eller har statsrådetgivit den särskilde utredaren i uppdrag att noga seöver detta med hästsporten?Anf. 140 Statsrådet ():Herr talman! Jag antar att den utvärdering somBirger åsyftar är den som leds avriksskatteverkets generaldirektör och som skallutvärdera hela skattereformen. I så fall finns detsåvitt jag vet inga speciella åtgärder vidtagna i dettaavseende.För egen del har jag i samband med regeringsskiftetsett till att man har satt i gång det arbete som nukommer att resultera i att en utredare får i uppdragatt se över inkomst av tjänst. Då kommer såvälhästsportens som hobbybiodlarnas situation attbeaktas och behandlas.Anf. 141 ():Herr talman! Än en gång tack för svaret. Statsrådethade många lovande synpunkter att komma med.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1991/92:197 omkasinoverksamhetAnf. 142 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig avvilken anledning jag anser att ett eventuellt kasinoskall placeras i en storstad. sägervidare att jag enligt uppgift kommer att låta utredamöjligheterna till kasinoverksamhet i Malmö.Jag kommer att tillsätta en arbetsgruppmed uppdrag att kartlägga den kasinoverksamhetsom byggts upp i våra grannländersamt studera vilka effekter verksamheten haft påolika områden.I arbetsgruppens uppdrag ingår inte att föreslålokaliseringen av eventuella framtida svenskakasinon. Jag har självfallet inga förutfattademeningar om till vilka svenska orter en eventuellkasinoverksamhet skulle kunna lokaliseras.Anf. 143 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Detgläder mig att den nyhet som jag vaknade till härommorgonen har visat sig vara delvis felaktig. Varifrånuppgifterna kommer kan man ju spekulera i, menjag accepterar självfallet statsrådets förklaring atthan inte har några förutfattade meningar i dennafråga.Däremot är läget allvarligt och bör övervägas.Skulle man komma fram till att det är lämpligt attinföra kasinoverksamhet i , finns det jusedan tidigare förslag bl.a. från den särskildeturistförhandlare som inom ramen för gjorde en översyn.Vi vet bl.a. genom det turistråd som regeringentyvärr har för avsikt att lägga ned att man kommertill för att man vill uppleva någonting. Detär den främsta anledningen. saknar juockså av naturliga skäl genomfartsturism. Manmåste alltså ha som slutmål, och det gällerför oss att vara väldigt attraktiva, vilket vi också är.Som statsrådet känner till har en stor delav turismen. Näst efter är detturistlän som har den största omsättningen perinvånare. Det är därför intressant för oss att varamed i detta resonemang. Jag vill då ställa ytterligareen fråga till statsrådet: I vilket tidsperspektiv skalldenna utredning arbeta?Anf. 144 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill först bekräfta att jagnaturligtvis delar uppfattning närdet gäller och dess stora intresse somturistmål och att det också gäller att försökaförbättra situationen rent allmänt på Gotland.Det som föranledde frågan var sannolikt en uppgiftsom byggde på intresse från kommun av attfå förlägga ett kasino till . Det är i och för sigen naturlig strävan.Jag har fått frågor om den kartläggning som harpåbörjats, och den kommer naturligtvis att belysavad som händer i vår omvärld. Det har redanetablerats ett antal kasinon i , såvitt jagvet två i och ett i . Jag harsett tidningsuppgifter om att man inviger ettkasino i , och det lär finnas ett också påÅland.Det är uppenbart att detta leder till att svenskar ochandra som är intresserade av kasinoverksamhetväljer dessa resmål framför , ,eller andra platser i som skullekunna vara lika intressanta att besöka medmotsvarande förutsättningar. Det är för attundersöka vad som kan hända ur svensk synvinkelsom jag har tillsatt den arbetsgrupp som skallkartlägga frågan. Den skall också belysa vad somkan hända med den oönskade illegalaspelverksamhet som vi har, om vi får enlegaliserad kasinoverksamhet.Anf. 145 ():Herr talman! Jag har inte tagit ställning tillspörsmålet om kasino i och med att jag har ställtdenna fråga, och det har inte heller statsrådetförutsatt, men jag fick inte något svar på min frågaom tidsperioden. Det skulle vara intressant att få ivarje fall något slags besked på den punkten.Jag skall inte på något sätt försöka pressa fram ettbesked om lokaliseringen. Om jag har fåttstatsrådet att allvarligt överväga som enlämplig placeringsort för ett eventuellt kasino, harjag uppnått syftet med min fråga.Anf. 146 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller tidsaspekten för denkartläggningsuppgift som det nu i första hand gällervill jag säga att den bör kunna slutföras relativtsnabbt. Sedan gäller det naturligtvis för regeringenatt ta ställning till kartläggningen och att se hur mankan gå vidare. Skall man göra det tycker jag att detfinns anledning att snabba på proceduren, så att viinte förlorar alltför mycket av turism i iförhållande till vad som kan bli fallet, om vi intevidtar några åtgärder.Skulle kartläggningen alltså resultera i ett fortsattarbete med syfte att införa kasinon i , vilketvi ännu inte vet, finns det anledning att bedriva detarbetet skyndsamt och att när man sprider sådanverksamhet över ta hänsyn till exempelvisGotlands situation.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1991/92:200 omkilometerskatten och eventuellt medlemskap iEGAnf. 147 Statsrådet ():Herr talman! har frågatmiljöminister om på vilket sätt detvid ett medlemskap i finns formellt bindandekrav att avskaffa kilometerskatten. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan.I är beskattningen av den tungavägtrafiken uppdelad i bränsleskatter och fastaskatter. Avsikten är att vissa gemensamma reglerför dessa skatter skall införas. Beslut föreliggerhittills om att punktskatten på dieselolja fr.o.m.den 1 januari 1993 inte får understiga ca . Kommissionen har vidare föreslagit attminiminivåer och vissa andra gemensamma reglerskall införas även för de fasta skatterna. Dettadirektivförslag, som ännu inte är antaget, innebärockså att medlemsländerna skall avstå från andraskatteformer på den tunga vägtrafiken än de nunämnda.De svenska punktskatterna på dieselolja uppgårfrån till sammanlagt 0:81--1:26kr. per liter, beroende på miljöklassen. Denna skattär således väsentligt lägre än EGs miniminivå. Densvenska dieseloljebeskattningen kompletterasemellertid av kilometerskatten, som inte har någonmotsvarighet i EG. Kilometerskatten är inteförenlig med det tidigare nämnda direktivförslaget.Det kan också konstateras att kilometerskatten ärkonstruerad så att den krävergränskontrollåtgärder för samtliga dieseldrivnalastfordon som passerar de svenska gränserna.Gränskontroller av detta slag kommer inte attförekomma i EG . Ett svensktmedlemskap i innebär således en övergång tillhögre punktskatter på dieselolja somkilometerskatten försvinner.Anf. 148 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga. Jag har ställt frågan till att den tunga trafiken är ett spörsmål som vimåste ägna uppmärksamhet i miljöpolitiken. Denbeskattning som vi har av den tunga trafiken iSverige ingår som en del i ett trafikpolitiskt beslutsom skall skapa neutralitet mellan järnvägstrafikoch landsvägstrafik. När vi nu står inför eneventuell förändring av den beskattningen som kanfå stora miljömässiga och trafikpolitiskakonsekvenser, har jag tyckt att det varit värdefulltatt få klarhet i några av regeringens formuleringar.Jag har fäst mig vid uttrycket ''formellt bindandekrav'', som regeringen använder i sin proposition.Jag förstår nu av svaret att det inte finns någrasådana formellt bindande beslut i EG. Det äruppenbarligen en felaktig skrivning i regeringensproposition, i ett ännu inte antaget direktivförslag.När jag diskuterar denna fråga med han att vi skall förhandla omkilometerskatten. Jag refererar då till beskedet iföregående veckas diskussion. Det handlar här delsom ett konkurrensbetingat krav, dels om ettförhandlingsbetingat krav. Vi skall förhandla medEuropeiska gemenskapen i detta sammanhang, ochdet är utgångspunkten för skrivningen ipropositionen och regeringens ställningstagande.Det vore då bra att få veta om det skall bedrivas enverklig förhandling med EG eller om regeringenredan nu har övergett kilometerskatten, vilket mankan få intryck av när man läser det svar somregeringen har givit . Vilken linje gäller alltså?Anf. 149 Statsrådet ():Herr talman! Det är egentligen två frågeställningarsom diskuteras. Den ena, som vi kanske kanavföra, är om det kommer att vara formelltbindande för att avskaffa kilometerskatten.Det är min bestämda uppfattning att om ettmedlemskap i skall vara aktuellt för oss den 1januari 1995, vilket jag hoppas, kommer vi att varai en formell situation där vi inte kan hakilometerskatt.Den andra frågan är nivån på beskattningen av dentunga trafiken. Det gäller här dels en statsfinansiellavvägning -- och även den kan vi lämna därhän,eftersom frågan är ställd med utgångspunkt imiljöhänsyn --, dels vad som händer i ett läge utangränskontroll och med fri rörlighet. Vad händer omSverige har en i förhållande till andra länder myckethög beskattning av de tunga fordon som ärregistrerade i ?Självfallet finns det en risk att om vi i haren alltför hög skattenivå i förhållande till andraländer, får vi en situation där svensk åkerinäringkonkurreras ut. Vi får då lika mycket tung trafiksom tidigare på våra vägar, men inga skatteintäkterkommer till del.Detta får vägas mot det intresse som finns av attminska miljöbelastningen från den tunga trafiken,inte bara i utan i i dess helhet.Frågan vilken slutlig nivå man landar på är det förtidigt att besvara just nu.Anf. 150 ():Herr talman! Vad först beträffar detaljen om detformellt bindande var regeringens formulering denatt det finns ''formellt bindande krav'' påförändringar. Det var detta som min fråga utgickfrån. Uppenbarligen finns det inte några formelltbindande krav. Det kan komma att bli en sådansituation -- det inser vi båda -- men det klarabeskedet på den punkten är att det inte finnsnågra formellt bindande krav, såsom regeringenhade formulerat det. Vi kan därmed lämna denfrågan.Det handlar vidare naturligtvis om att vi när viförhandlar om ett EG-medlemskap måste haoerhört höga ambitioner på miljöområdet. Visstkan man anta att om man inte sätter tryck iförhandlingarna på att hålla beskattningen uppe avett transportsätt som faktiskt är grovtmiljöstörande, kommer man inte att lyckas. Menatt redan innan man går in i förhandlingen börjatala om att vi skall anpassa oss till en lägre nivå,eftersom transportarbetet annars förs ut ur landet,är en defensiv hållning, som inte rimmar med denmiljökonsekvensanalys och de utgångspunkter somOlof anmälde föregående vecka.Är det regeringens linje att vi när vi går in i dessaförhandlingar skall ha den infallsvinkel som BoLundgren här har angivit?Anf. 151 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller frågan om vad somhänder vid ett EG-medlemskap måste vi självfalletta hänsyn till situationen i EG och den utvecklingsom kan bedömas komma att inträffa i Europeiskagemenskapen. Vi måste då väga in bådemiljöhänsyn och andra hänsyn. Men det är härfråga om att bedöma vad som kan komma attkrävas av . De formella kraven är den enasidan av saken. Den andra är vad som händer omman inom EG har öppna gränser, vilket är ettfaktum , och om det är nivåskillnadermellan och EG när det gällermervärdeskatt, fordonsbeskattningen totalt sett,drivmedelsbeskattning, energibeskattning osv.Detta får vi bedöma dels ur miljöaspekter, dels urkonkurrensaspekter. Jag antar att ärmedveten om att om vi får en sådan situation -- jagunderstryker om -- där de svenska skattenivåernager konkurrensnackdelar men vi får behållaoförändrad trafik i , med samma negativamiljökonsekvenser, som svensk industrioch åkerinäring får ett sämre läge, är det ingeteftersträvansvärt.Anf. 152 ():Herr talman! Bara kort och tydligt: Jag tror att detär mycket viktigt att vi när vi nu talar om dessa EG-förhandlingar gör det från en utgångspunkt sominnebär en mycket hög ambitionsnivå från svensksida vad gäller miljöaspekterna. Det är litetolyckligt att som man talar om EG-förhandlingarna direkt säga att vi kommer attöverge den typ av beskattning och krav som vi harhaft på den tunga trafiken i . Det skulle varabra om skatteministern här var lika tydlig sommiljöministern och sade att vi innan vi försätter ossi den typen av förhandlingsposition skall göramycket tydliga miljökonsekvensbeskrivningar, fördå kommer man in rätt i förhandlingen.Det som har sagts ger ett intryck av att vad vi görnär vi börjar dessa förhandlingar är att viimporterar ett dåligt system från EG -- det får vifinna oss i. Om det är så förhandlingarna skalldrivas, är det en dålig start, och jag utgår ifrån attdet inte är något som vare sig eller jagönskar.Anf. 153 Statsrådet ():Herr talman! För den regering som jag sitter i ärdet en självklarhet att vi måste ta hänsyn tillmiljöpåverkan av olika åtgärder som vidtas frånsvensk sida. Uppenbarligen är det inte riktigt så förGöran . Han måste ställa frågorom vad som kan tänkas hända i vissa situationer.Men det är för oss alla inför det medlemskap somvi har ansökt om och är överens om att skallförsöka förhandla sig fram till på ett vettigt sätt,nödvändigt att i förväg kunna förutsekonsekvenserna. Det går inte att sitta med armarnai kors och vänta till ett medlemskapträder i kraft med anpassningsåtgärder som kan blinödvändiga.Jag kan ta ett annat exempel, nämligenmervärdeskatten. Utan justering av denna kommervi att få en gränshandel som skadar svensk handel,och jag tror inte att vare sig eller jagtycker att det är rimligt. På samma sätt måste vi bedöma om det är möjligt att bebehållakilometerskatten och vilka nivåkonsekvenser ettavskaffande kan få på drivmedelsbeskattningen.Detta har jag och andra företrädare för regeringensagt, och det är också det som vi avser att utreda.Anf. 154 ():Herr talman! Jag söker inte sak med statsrådet,utan jag vill bara ha klarhet. Den klarheten har jagockså fått -- de formuleringar som regeringenanvänder i sin skrivelse till , där man talarom de redan formellt bindande kraven påfrångående av kilometerskatten, är felaktiga.Med tanke på den typen av slarvig skrivning tyckerjag kanske att vi kunde försöka komma fram till ennågot mer avspänd ton, utan att angripa varandra.Jag är helt naturligt oerhört angelägen ommiljöfrågorna. Skattepolitiken blir viktig förmiljöpolitiken. Det är en god utveckling som vi serpå det området, och i det perspektivet blir det hären central fråga att diskutera framöver. Jag harställt frågor om miljökonsekvensbeskrivningarnaoch om de motstridiga beskeden från två statsrådfrån samma talarstol under den gångna veckan.Mot den bakgrunden tycker jag att det finns allanledning att här försöka komma fram till en tonsom är vettig och som för saken framåt.Anf. 155 Statsrådet ():Herr talman! Det är självklart att uppträder i den roll som han skall fullgöra somföreträdare för oppositionen i . Det är sådet fungerar, och det är inget att hymla med. Närdet gäller och min inställning idenna fråga kan jag inte se några som helstskillnader. Det gäller för det första frågan om vibedömer att vi kan ha kvar kilometerskatten ellerinte. Det är min klara bedömning att det inte gårmed hänsyn till det regelsystem som kommer attfinnas i EG . Det gäller för detandra vilka konsekvenser av förändringar på dethär området som det, av miljöskäl och avkonkurrensskäl, kan vara aktuellt att bedöma ochvilka åtgärder de leder till. Det måste vi rimligenfundera över . Det vore ansvarslöst avregeringen att inte göra detta. Det gäller såvälmiljökonsekvenserna som konkurrenssituationen.Jag antar att det är något som ocksåsocialdemokraterna är intresserade av att få belyst.Anf. 156 ():Herr talman! Självfallet är vi intresserade avsamma sak. Också jag tror att vi kan hamna i ettläge där kilometerskatten i den framtidaGemenskapen inte fungerar och passar in. Då skallvi ha en annan typ av beskattning som uppfyllermiljökraven. Det är om den saken jag har frågatoch har hoppats att få svar. Jag har fått svar frånBo Lundgren, och jag har fått svar från OlofJohansson. Svaren är delvis litet motstridiga -- detkan man se om man går till protokollen -- menuppenbarligen får man utgå från att det sistavlämnade svaret från regeringen gäller. I så fall ärsvaret åtminstone tydligt , tills nästa frågaställs. Jag avvaktar till dess.Anf. 157 Statsrådet ():Herr talman! kan ställa frågor varjevecka eller om han så önskar. Vi görnaturligtvis samma bedömning. Jag förutsätterockså att det största oppositionspartiet vill belysasåväl miljökonsekvenserna av beskattningen av dentunga trafiken som sådan somkonkurrensaspekterna och att man också försökerfundera kring vilka effekter det skulle få om vi idetta avseende låg på en alltför hög skattenivå ijämförelse med andra avseenden. Man har juåtminstone sagt att man urkonkurrenssynpunkt bör ta hänsyn till detta.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:209 omreavinstbeskattningen av konst m.m.Anf. 158 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att ta initiativ till att ändra de regler omreavinstbeskattning av lösöre som infördes genomskattereformen.Före skattereformen var en vinst vid försäljning avbl.a. konst och antikviteter skattefri omegendomen innehafts i minst fem år.Fr.o.m. reavinstbeskattas konst och antikviteteroberoende av innehavstidens längd. För konst ochantikviteter som används för personligt bruk gällersärskilda lättnader. Anskaffningskostnaden fårbestämmas genom en schablonregel, och ett årligtgrundavdrag på . Genom dessalättnadsregler är försäljningar på upptill . skattefria.Jag är medveten om att skattereglerna kan påverkakonst- och antikvitetsmarknaden negativt, och jagavser att noga följa denna fråga. Det är emellertidför tidigt att utvärdera reglernas effekt, och jag ärdärför inte beredd att nu föranstalta om ändringar ide aktuella reglerna. Regeringens politik ärinriktad på åtgärder för att bl.a. stimuleraföretagande och sparande. Därför lindraskapitalbeskattningen generellt.Anf. 159 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Tyvärr kanske det inte var såpositivt som jag hade hoppats, men det finns ju ettlöfte om att följa upp frågan.För att ytterligare understryka vikten av dennafråga vill jag påpeka att branschens företrädare vidremissbehandlingen framförde flera invändningarmot den nya beskattningen. En invändning var atten kontroll av bestämmelserna endast skulle kunnagenomföras beträffande de större seriösaantikföretagen och antikhandlarna. Så har ocksåblivit fallet.Förmedlingsverksamheten beträffande konst ochantikviteter har ökat kraftigt, och ett nytt yrke,kallat antikmäklare, har uppstått.