prot · GE09113 · 1991-05-16 00:00:00 — Vi känner stor glädje i länetmed anledning av att vi har haft framgång i vårasträvanden på den punkten.I samband med fjolårets behandling av deregionalpolitiska frågorna och beslutet omstödområdesindelningen förelåg frånsocialdemokraterna yrkanden om attHallstahammar skulle ingå i stödområdet. Dettabifölls inte av och vi accepterade ettresonemang från industriministerns sida sominnebar att man, om det uppstod besvärligasysselsättningssituationer i exempelvisHallstahammar eller i andra kommuner, skullekunna få särskilt stöd.Det är väl odiskutabelt och alldeles otivstigt attsysselsättningsläget i nu är sådantatt kommunen måste få särskilt stöd. Just den akutasituationen i har gjort attlänsstyrelsen mycket snabbt och föredömligt underJan Ryds ledning tillsammans med olikaorganisationer och kommun hararbetat fram ett åtgärdspaket som man kommer attpresentera för regeringen . I det förslagetingår önskemål om stödområdesplacering förHallstahammars kommun. Det är något som vi harframfört från den här talarstolen bl.a. underinterpellationsdebatter. Därför vill jag, herrtalman, yrka att kommuninplaceras i stödområde 2. Det är ett yrkande somstämmer överens med innehållet under punkten 20i en centerreservation. Ingen centerpartist haryrkat bifall till denna, men för att vi skall få tillfälleatt klarlägga vår ståndpunkt yrkar jag bifall till denförändrade skrivningen under punkten 20 i dennacenterreservation.Herr talman! Jag är medveten om att kammarenockså har andra frågor att diskutera, men jag villändå innan jag slutar säga ytterligare ett par saker.När från vänsterpartietredogör för de insatser som hans parti är berett attgöra är det bara glädjande att kunna konstatera attde stämmer mycket väl överens med detnäringslivsprogram för framtid i somsocialdemokraterna har utarbetat.Därför känns det på intet sätt svårt att ansluta sigtill de synpunkter som hadebeträffande utvecklingen i Västmanland.Allra sist måste jag något beröra , i vilket hon också taladeför . Det är naturligt, eftersom honbor på den orten. Men hon talade också varmt förden moderata inställningen till regionalpolitiken,nämligen att det inte behövs någon regionalpolitik,utan att det går precis lika bra om man sänkerskatterna och förbättrar för företagen på olika sätt.Då kommer man att kunna klara vilka svårighetersom helst, om jag har förstått på ett korrekt sätt. Jag tycker att dettainte ger trovärdighet, för hon uppträder i tvåskepnader. Trots sin och partiets inställning iregionalpolitiken vill hon att ändåskall omfattas av den regionalpolitiken. Det är tristatt behöva säga det, men jag tycker att det ärangeläget att klarlägga att möjligheterna att hjälpaHallstahammar skulle vara betydligt större om viockså kunde vara överens om huvudinriktningen iregionalpolitiken.Anf. 75 ():Herr talman! Jag tror att man skall vara ganskaförsiktig och tänka sig mycket nogrannt för när mangår in med stödåtgärder. Jag kommer själv frånMalmö, och ett av de största problemen för Malmövar faktiskt det stöd som gavs tillKockums uppehållande. När Kockum lades nedhade vi ungefär 7 000 arbetslösa i . Vi fick enSaabfabrik -- som är nedlagd -- som enstödåtgärd för detta. Vi tackade ja till den, därföratt man lovade 2 400 jobb. Men det faktum attKockum lades ned ledde till att man plötsligt fick igång kreativiteten i regionen, och innan Saabsfabrik öppnades hade vi bara 2 500 arbetslösa.Samma erfarenhet har man haft i , därman länge höll i gång skeppsvarvet med konstlademedel: Kreativiteten föddes först när beslutet omnedläggning var fattat. Jag tror alltså att man haranledning att fundera mer än vad som vid förstapåseendet är uppenbart.Anf. 76 ():Herr talman! Jag tror också att det finns anledningatt noga överväga stödåtgärder och insatser i skildasammanhang och att en allmännäringslivsutvecklande politik och den ekonomiskapolitiken i allmänhet också har betydelse förmöjligheterna att klara sysselsättningen, men just isituationer som den befinner sig i,där man får en mycket akut sysselsättningskris, ärdet naturligtvis nödvändigt att samhället inte baraförlitar sig på generella åtgärder utan också måstekunna göra insatser för att ge möjligheter tillfortsatt jobb eller utbildning till andrasysselsättningar. Jag tror alltså inte på BertilPerssons recept att man egentligen inte skall göranågonting utan att det är bra att det blir kris därföratt då uppstår också kreativitet bl.a. Jag har enalldeles bestämd känsla av att människorna iHallstahammar har svårt att instämma i detsynsättet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Näringspolitik för tillväxtFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU25 Näringspolitik för tillväxt (prop.1990/91:87).Anf. 77 ():Herr talman! Jag skulle önska att jag i denna debattom svenskt fiske -- som blir min sista -- hade kunnatse ljust på näringens framtid, men det kan jagtyvärr inte.Jag kommer bara att ta upp fiskefrågor; de andrafrågor som berörs i betänkandet tas upp senare avIngvar Eriksson.Namnet på propositionen liksom titeln påbetänkandet, Näringspolitik för tillväxt, haringenting att göra med innehållet i den del somgäller fiske. Näringspolitik för missväxt hade variten titel som bättre stämt överens med innehållet ipropositionen och förslagen.Innehållet är starkt färgat av och styrs av denöverenskommelse inom EFTA som statsministernvillkorslöst undertecknade den 14--15 mars 1989.Överenskommelsen innehöll avtal om fullständigliberalisering av handeln med fisk ochfiskprodukter och om borttagande av alla generellastöd före utgången av 1993.Självfallet gagnade det de stora fiskenationernaIsland och , som gratis får fri tillgång till vårmarknad med en import som överstiger 2,5 miljardkronor, vilket kan jämföras med vårt eget fiske,som har ett förstahandsförsäljningsvärde på drygt700 milj.kr. Men så betraktades ocksåstatsministern som en hjälte och hyllades som ensådan när han besökte Island.Nu är regeringen i full färd med att avveckla vårtnormprissystem och stödet till fisket.Övriggrupperna, dvs. fiskeslag som inte är torskeller sill, tas ur systemet och har inte längre någragarantier och inget stöd om priserna skulle rasa.Övriga priser kvarstår oförändrade för tredje året iföljd. Stödet till foderfisk och öststatsexportminskas kraftigt. Totalt minskar stödet med 10--12 %.Sådana nedskärningar drabbar inte våra kollegerpå . Deras stora stöd är skattelättnader. Ja,man kan nästan tala om skattebefrielse.Norge har lärt av och höjde i fjolavdragstaket för sina fiskare från 16 000 till 55 000kr.I skatteuppgörelsen med gick densvenska regeringen andra vägen. En stor del av vårafiskare berövades avdraget för fördyradelevnadskostnader, och resten fick det sänkt.I motion Jo47 föreslog vi moderater attinnevarande års avtal skulle förlängas ytterligareett år. Även ett oförändrat avtal hade varit svårt attleva med -- det torde var och en kunna förstå.Jag konstaterar att när GATT-överenskommelsenlade hinder i vägen för höjning avjordbrukspriserna fick man åtminstone visskompensation genom s.k. inkomstbidrag. Dennonchalans och likgiltighet som regeringen visarnär det gäller fiskerinäringen är därför för mig svåratt förstå.Statsministern och andra regeringsmedlemmarslöfte att inte skulle avreglera före övrigaländer var inget annat än tomt prat, och löftet varvärdelöst. Det råder ingenkonkurrensneutralitet inom EFTA, och klyftankommer att öka med ett fortsatt socialdemokratisktregerande.Man berövade oss redan första året rätten attprisförhandla, trots att jordbruksministern lovademotsatsen på fiskarnas kongress i höstas.Regleringsskrivelsen, som ligger till grund förpropositionen, är ett verk av jordbruksnämndenmed benäget bistånd från . När harnågot gott kommit därifrån?Vi moderater kräver att fiske i vår zon inte får bytasmot annat än fiskerättigheter.Jag känner stor oro inför resultatet av EES-förhandlingarna. Vi har inget mer att ge bort ochhar redan gett bort för mycket. På grund avnedgången av torskstammen har entorskkvot som med understigervåra behov.Vi har sill/strömmingskvoter, men sill/strömmingkan inte fiskas lönsamt utan stöd. Med den kraftiganedskärning som skett av sillstödet är en övergångtill sillfiske inte en lönsam lösning.Låt mig också notera att av de arter som ärkvoterade i och har EG fåttnästan det hela, om man undantar sill.Socialdemokraterna ville också beröva ossfiskerilånen, men där såg en majoritet till att definns kvar åtminstone . Med deförslag regeringen lägger fram för fisket kommandebudgetår är socialdemokraterna inte beredda attsatsa på investeringar. Och det är kanske logisktresonerat.Jag beklagar socialdemokraternas negativa syn påsvenskt fiske, och jag beklagar att man sedan 1982nu nästan totalt raserat den fiskeripolitik som denborgerliga regeringen slog fast den 10 maj 1978.Fiskeriadministrationen kommer att skäras ned,och jag hälsar med tillfredsställelse attfiskesektionen på statens jordbruksnämnd lagtsned och att verksamheten till den del som den skallfinnas kvar går över till . Det ärpositivt för näringen.Fiskeristyrelsen bantas hårt, och det blir enkännbar process. Där anser vi moderater att det ärotillbörligt att föra över 3 milj.kr. därför attlänsstyrelserna övertar fiskenämnderna. Vi anseratt fiskenämndernas kompetens kunnat bevaras tillden del den behövs inom de ramar somlänsstyrelserna disponerar. Det måste finnasgränser för nedskärningar, och de bör göras medeftertanke och försiktighet.Jag hade ett samtal med en kustfiskaresom låtit en norsk skatteexpert räkna ut hans skattom han varit norsk fiskare. Han var ingenhöginkomsttagare. Men han skulle ha haft ca50 . mer kvar efter skatt om han bott någramil längre norrut, dvs. på andra sidan gränsen. Detär dem som bor där som vi skall konkurrera mednär vi genomfört en fullständig liberalisering avhandeln med fisk och fiskprodukter. Den 1 juni1992 kan norrmännen direktlanda i Strömstad.De svenska fiskarna är osäkra och hyserfarhågor . Många vill sälja sinabåtar, men det finns knappast några köpare.Herr talman! Svenskt fiske får inte utarmas, ochriksdag och regering måste ta sitt ansvar på ettannat sätt än man gör . Vi behöver svensktfiske för vårt försvar, för vår folkförsörjning och föratt ha en levande skärgård.Självfallet står vi bakom de moderatareservationerna. De är berättigade och välgenomtänkta. Men för att spara tid yrkar jag bifallenbart till reservation nr 30.Anf. 78 ():Herr talman! var ett rikt land med enkraftig tillväxt i ekonomin , men vihar hamnat sist i OECD-kön.Tillväxten har mer liknat det som ett parti underföregående valrörelse närmast föreslog sommålsättning och märkligt nog kom in i på:Den är negativ.I syfte -- får man anta -- att försöka ändra dennakurva, lade regeringen fram en proposition somskulle handla om tillväxt. Där fanns förvisso destora linjerna av tillväxtbefrämjande faktorer med.Men där fanns också sådant som i dettasammanhang naturligtvis borde ha klarats av redani samband med budgetpropositionen -- jag talar dåom de frågor som tas upp i detta betänkande, bl.a.fiskerifrågorna. Det är faktiskt med beklagan manmåste säga att regeringens hantering av de egnaförslagen gör att vi här i har svårt attdiskutera sakfrågorna på ett sammanhängande ochriktigt sätt.Vi kan konstatera att fiskbestånden i hav,sjöar och vattendrag utgör en rik naturresurs, somvi likt goda förvaltare måste bruka utan att förödaeller utarma. Fisket är både försörjningsbas för enduktig yrkeskår -- detta har bl.a. häri ett av sina sista anföranden noga understrukit --och en spännande fritidssysselsättning för kanske 2miljoner svenskar.Det är därför viktigt att diskutera fiskefrågornaseriöst och noga överväga de förslag somregeringen har lagt fram. Det visar sig då att ett avde områden som utgör huvudpoängerna iregeringens förslag faktiskt får en kraftfull bakläxaav utskottet. Vi hoppas och tror att skallgå samma väg.Det gäller framför allt de generella stödformerna.Generella stöd och subsidier snedvrider alltid enkonkurrenssituation. Principiellt bör detta faktisktundvikas. Enskilda branschstöd är i detsammanhanget i och för sig inget undantag. Men nuhar vi länge levt med en sådan situation, och skallman ta bort stödet, måste det enligt folkpartietliberalerna ske på ett sådant sätt attkonkurrensneutralitet uppnås inom ramen för bl.a.reglerna inom EG, någonting som regeringenibland verkar glömma trots att man säger att måletnaturligtvis bör vara att vi skall gå med i deneuropeiska gemenskapen.Hänsyn bör enligt vår uppfattning också tas tillandra avtal som ingår eller har ingått medandra stater. En avtrappning av dessa stödformermåste därför vänta i avvaktan på ett eventuelltinträde i EG, så att detta kan samordnas med deövriga avtal som strax står i begrepp attingå.Regeringen föreslår nu att fiskerilånen heltavskaffas. Dessa fiskerilån ger fiskaren möjlighetatt låna pengar för investeringar i nya båtar till lägreränta än marknadsräntan. Dessa lån innebär alltsåi och för sig en snedvridning avkonkurrenssituationen.Men fiskerlånen används för att ge möjlighet tillförnyelse och modernisering av fiskeflottan och föratt ge en ny generation fiskare möjlighet att startai yrket. Fiskerinäringen har en låg avkastning, ochsmåföretagarnas och yrkesfiskarnas investeringarkommer att behöva öka ytterligare föratt det snabbare skall bli möjligt att genomförastrukturförändringar och rationaliseringar. Det ärnaturligtvis också viktigt att fiskarnas arbetsplatserfår en förbättrad arbetsmiljö. Fiskerilånenmedverkar också till att de minsta företagen kandelta i en sådan omstrukturering ochrationalisering, som syftar till att ökakonkurrenskraften inom frihandelsområdetEFTA -- där vi nu är medlemmar -- men som på siktenligt vår uppfattning självfallet också blir avbetydelse i samband med ett svenskt medlemskap iEG.Generella branschstöd, som vi här talar om,förekommer också inom EFTA och omfattar bådeolika former av investeringsstöd och prisreglering.Avregleringen inom EFTA skall ju enligt nugällande avtal ske successivt och ; jagåterkommer alldeles strax till den frågan. Inom EGkan fiskare via centrala EG-anslag fåinvesteringsstöd för bl.a. tonnage. Därtill finnsinom nationella stöd. Avsikten ärvisserligen att dessa skall avvecklas, men hurdet blir med den frågan är inte klart, och det ärnågot som vi får se. Att då redan nugå händelserna i förväg, som regeringen vill,motsätter vi oss.Det svenska fisket uppträder också på eninternationell marknad såväl när det gäller detekniska hjälpmedlen för fångsten i olika farvattensom när det gäller avsättningsmarknaden.Konkurrensen är hård. Svenska statens uppgift böri ett sådant sammanhang naturligtvis vara attsäkerställa konkurrensneutralitet inom ramen förvårt arbete inom EFTA och med tanke på ettframtida medlemskap i förslag att nu avskaffa fiskerilånenutgör därför enligt vår uppfattning en märkbarförsämring av konkurrenssituationen -- iförhållande till andra EFTA-länder och iförhållande till yrkesfiskarna inom EG. Omregeringens förslag genomfördes skulle det drabbafisket hårt. Vi menar därför att avvecklingen böranstå, och tills vidare bör lånen vara kvar pånuvarande nivå med nuvarande konstruktion. Detär då bara att konstatera att regeringen åker på enkraftfull bakläxa, och det är faktiskt vad denförtjänar, eftersom den inte har tagit bättre hänsyntill förutsättningarna.Låt mig också med några ord beröra frågan omprisregleringen på fisk. Pristilläggen på sill ochströmming är ju en dominerande faktor inomnormprissystemet. har tidigare uttalatatt en avreglering bör ske, men den bör ske i enjämn takt och i samma takt som avregleringen iövriga EFTA-länder. Avregleringen skall i och försig enligt avtalet ske till 1994, men frågan är nu omdetta mål verkligen kommer att uppnås. Med tankepå uttalande om att det skall finnas ettsamband, med tanke på den osäkerhet som råderom hur övriga EFTA-länder anpassar sig och -- villjag påstå -- med hänsyn till de förhandlingar medEG-länderna som vi här i kammarenhar fått rapport om från regeringen, bordenaturligtvis avregleringen ske i en långsammaretakt än vad regeringen har aviserat.Regeringen har i just tillväxtpropositionen -- välmotiverat -- backat från tidigare intagnaståndpunkter på detta område.Herr talman! liberalerna har bådetidigare och i samband med behandlingen avtillväxtpropositionen lagt fram förslag när det gällerandra frågor på fiskets område. Jag vill somhastigast beröra också torskfisket och dessbetydelse i . är ettmarginalområde för torsk, och den naturligaföryngringen är där ojämn. Överuttag harförekommit och förekommer, och det är ett hot mottorskbeståndet. Vi har tidigare för vår del ikommittémotioner och på andra sätt -- inte minst idebatter -- varnat socialdemokraternas talesmän iden här frågan för att överuttag av torsk har skett,även mot fiskeribiologernas rekommendationer. Vihar därför också kunnat konstatera att det nu finnsen överenskommelse om högsta totalauttag. Denna tillåter att drygt torskfångas. Vi vill då för vår del påpeka att det, motbakgrund av denna uppnådda överenskommelse,är mycket viktigt att noga följertorskbeståndets utveckling i Östersjön.Herr talman! Det är sent på aftonen, och vi harunder dagen haft en intensiv debatt inom andraområden där tillväxtfrågorna har tagits upp. Jagskall inte närmare gå in på övriga frågor på annatsätt än genom att säga att vi självfallet står bakomde reservationer som vi har fogat till betänkandet.Vi vill emellertid nöja oss med att yrka bifall tillreservationerna 15 och 24.Anf. 79 ():Herr talman! Jag säger som att detär nästan så att man tror att man läser fel när manläser rubriken, näringspolitik för tillväxt. Det kantänkas att tryckfelsnisse varit framme och spelat ossett spratt.När man läser propositionen handlar det bara omneddragningar och nedskärningar. Densocialdemokratiska regeringen har svårt att hållaisär vad som är uppåt och vad som är nedåt.Jens sade att detta var hans sista debatthär i kammaren. Jag vill passa på tillfället att tackaJens för de trevliga debatter som vi harhaft. har varit en bra representant förfiskarkåren, och en man som jag gärna har lyssnatpå och tagit emot råd av när det gäller fiskefrågor.Vi hoppas att vi skall klara frågorna om fisket äveni fortsättningen. hör säkert av sig omdet behövs.I propositionen lägger regeringen fram förslag påatt lägga ned de s.k. ö-bruken i ochRoma. Vi har från inte accepterat dethär. Det är fel att göra det av många olika skäl. Ipropositionen föreslås också att fiskerilånen skalltas bort. Det är ett felaktigt sätt att behandla ennäring som är mycket nyttig för samhället. Denbehöver det stöd eller den hjälp som fiskerilånenutgör.Jag skall först prata litet om socker, sockernäringenoch sockerbruken. Det är tyvärr så att regeringensattityd till jordbruket inte är särskilt positiv. jordbruket det ena tjuvnypet efter det andratrots att vi var överens omjordbrukspolitiken. Det var naturligtvis inte enkeltatt komma fram till det beslutet. Det var inte enkeltatt göra de kompromisser som var nödvändiga föratt komma överens.Därefter har regeringen gjort den ena saken efterden andra. Förslagen om nedläggningar av brukenpå och är ett led i detta. Det fårnaturligtvis många konsekvenser för dessaregioner, bl.a. sysselsättningsmässigt. Det ärmånga människor som arbetar och får sin utkomstgenom den verksamhet som bruken ochsockerbetsodlingen innebär. Det blir väldigt svårtatt i den omstrukturering och omvandling av detsvenska jordbruket och jordbruksproduktionensom nu sker hitta andra grödor i stället för desockerbetor som odlas.Jordbruksutskottet har remitterat detta tillarbetsmarknadsutskottet för att få synpunkter påhur den arbetsmarknadspolitiska situationen är. Vihar fått svaret att för del ärarbetssituationen ganska bra. Arbetslösheten ärinte så hög där. Centerpartisterna iarbetsmarknadsutskottet hade en annanuppfattning.Jag lyssnade med viss uppmärksamhet på IngridHasselström Nyvall som talade för en stund sedan.Hon sade att situationen i län inte alls är såbra. Det är många bekymmer och problem inomflera branscher. Hon är uppenbarligen inte överensmed sina folkpartistiska vänner i jordbruks- ocharbetsmarknadsutskottet. Hon kommer att tala härsenare, och då får vi höra vad hon har att säga.Socialdemokraterna och haruppfattningen att man kan göra detta utan någrastörre problem. Vi delar inte den uppfattningen.Man måste också räkna med att den sysselsättningsom bruken ger också skaparmultiplikationseffekter ute i samhället. Frånmajoritetens sida har man över huvud taget intefunderat över vad man skall göra på den åkermarksom blir lösjord för annan produktion.Sockerbetan är en viktig gröda i en växtskörd ochinte särskilt lätt att ersätta. Den är också viktig urmiljösynpunkt. Den växer länge . Den taralltså upp mycket näring, läckaget från marken blirlågt. Detta får därför många konsekvenser.Från sida tycker vi att det är fel attplantera igen vår till skog. Det är fel urmånga synpunkter. Åkermarken har ett mycketstort värde för framtiden. Det är inte så att världenär full av mat. Det är inte heller så att vi får bättreoch bättre försörjningsförmåga i världen, utan detär faktiskt tvärtom. Det är viktigt at vi behålleråkermarkerna. Det blir inte lätt om man lägger nerdessa bruk. har sagt ifrån och i enreservation beskrivit att vi inte går med på beslutetom att dra in de bidrag som gör att bruken läggs ner.Vi tycker att det finns anledning att ställa krav påSockerbolaget som tar emot bidragen. De skallgöra någonting för de här regionerna och brukenoch inte bara lämna dem. Staten har ett ansvartillsammans med Sockerbolaget att lösa problemet.Sockerbruket på är dessutom ett mycket brabruk. Det är bra ur miljösynpunkt. Det har ettslutet system, och enligt de uppgifter som jag harfått är det enda bruket i vårt land av denkaraktären. Det finns ingen anledning av denorsaken att lägga ned bruket. Enligt de uppgiftersom vi har fått vid uppvaktningar har bruket urekonomisk synpunkt inte gått dåligt, utan snararebra. Det motivet håller inte heller. Det finns andramotiv för att lägga ned bruket.Om propositionen hade gjort skäl för sitt namnskulle det ha funnits förslag på hur vi skall utveckladessa regioner, hur vi skall kunna behålla ensockerproduktion eller hur vi skall kunna skapaandra ersättningar för den produktion som finns med utnyttjande av sockerbetan till någotannat. Vi måste ha en forskning och utveckling.Dessa krav måste ställas både på samhället och påSockerbolaget.Herr talman! har också lagt framförslag på att ändra de nuvarande reglerna om ensjälvförsörjningsgrad på för socker. Det måstevara rimligt att i en avreglerad situation produceradet socker som vi kan och anser oss villjaproducera. Vi kan sälja det på den svenskamarknaden, men vi kan också exportera socker omdet är en fördel att göra det. Det finns ingenanledning att ha begränsningar och inte heller detmonopol som finns påsockerområdet.Under denna diskussion har haft litetsvårt att veta var de har hört hemma. Från att haaccepterat en nedläggning nästan rakt upp och nedhar man flyttat sig en bit. Det förslag som de nu harinnebär att de sätter vissa förhoppningar om attSockerbolaget och skall klara ut dethär. Vi får se. Det skulle vara intressant att veta hurmoderaterna tror att det skall ske om vi inte får ettklart besked från om att bruket skall varakvar till dess man hittar en annan verksamhet somhar motsvarande funktion.Staten är delägare och har ett ansvar som den intekan springa ifrån. Jag yrkar med dessa ord bifall tillreservationerna 3, 7 och 10, vilka tar upp frågor omsockerproduktion i , om sockerproduktion iMörbylånga och Roma.Herr talman! Det finns också en del om fiske ibetänkandet. Regeringen var negativ också på denpunkten. Man vill ta bort fiskerilånen på 40miljoner. Det är av mycket stor vikt för fisket ochför fiskets utövare att ha kvar dem.En majoritet i utskottet föreslår att skallbesluta om att ha lånemöjligheten kvar.