prot · GE09124 · 1991-06-03 00:00:00 — Jag tycker att en merödmjuk hållning kanske skulle passa bättre.Miljöpolitiken är kompromisslös, sägermiljöministern. Nej, det är just det den inte är. Jagdelar t.ex. ambitionen för biståndet, men tyckerdärför inte om att 700 miljoner används förflyktingmottagning i Sverige.I fråga om den internationella handelspolitiken harvi lagt fram yrkanden om att skall vara merdrivande när det gäller miljöaspekterna. Jag undrarom miljöministern är nöjd med denmiljömedvetenhet som präglarhandelspolitiken. Vi vet att det inom GATTinstiftades en miljökommitté 1972, för att belysadessa aspekter. Denna kommitté har ännu intesammanträtt en enda gång. Har då gjort alltför att driva på utvecklingen så att deninternationella handeln kan ske med produktersom tillverkas på miljömässigt acceptabla villkor, såatt vi kan komma bort från det som kallas gröndumpning? Det pratas annars om att dumpning inteskall vara tillåten i internationell handel. Men attproducera varor på sådant sätt att man ödeläggermiljön, vilket är en typ av grön dumpning, ärfortfarande tillåtet. Vi i tycker inteatt har gjort tillräckligt. Att byggaÖresundsbron, är det att lunka på i samma gamlaresursslösande utveckling eller är det att brytamönstret och börja något nytt? Vi tycker inte attdet är att bryta mönstret och gå in för en merresurssnål utveckling i vårt land.På tal om EG-strategin måste jag säga att jag blirförvånad. Tänk att det förut var så oerhört svårt atti internationella sammanhang få gehör för vårastarka ambitioner och tänk att det helt plötsligt ärså lätt bara för att vi har sagt att vi skall gå med iEG. Jag är inte riktigt övertygad om att det kanvara så enkelt att vi, bara för att vi är positiva tillEG, plötsligt får gehör för allting. Jag skulle gärnavilja höra hur vi skall bevara vår handlingsfrihet viddenna EG-anpassning. Kan vi fortsätta att ha denpådrivande roll som vi annars har haft iinternationellt konventionsarbete? Hur blir detmed uppföljningen, som är EGs stora problem?Visst kan man utforma direktiv, men finns det ingenuppföljning hjälper direktiven inte stort. Hurkommer det att bli med den saken?Anf. 36 Miljöminister ()replik:Herr talman! En gång i min ungdom föll mina ögonpå en diktrad av : Det tillkommermig icke att göra mig mindre än jag är. Det är klartatt vi skall vara ödmjuka. Det är klart att vi ocksåskall vara medvetna om att oerhört mycket finnskvar att göra. Men om man, som det, är en pessimistisk optimist, dvs. detjag skulle vilja kalla en människa som blir pessimistnär man ser på tillståndet i världen, men som måstevara optimist för att kunna göra något åt det --någon annan väg finns inte -- då skall man också fålov att tala om konkreta resultat, ljuspunkter imörkret, annars orkar man inte hålla på. Sedan kanvi ha olika synpunkter på hur vi skall resonera. Menjag tyckte att det fanns behov av litet kamp mot detjag brukar kalla för den mentala försurningen imiljödebatten. Så enkelt var det med det.Till och andra som har tagit uppfrågan om utredningsuppdraget vill jag säga attdetta självfallet har sin utgångspunkt i det uttalandesom gör. Men där finns behov, det ärprecis det säger, att klargöra hur ettvidare ansvar skall kunna utkrävas av näringen. Idet underlag som finns för regeringens beslut stårdet, som framgår inledningsvis avjordbruksutskottets uttalande med anledning av1991 års miljöproposition: bör regeringenåterkomma till med förslag om hurbedömningen av här behandlat slag kan påverkanuvarande regler för intrångsersättning. Utskottetförutsätter att detta kan ske med utgångspunkt i degrundläggande principer -- -- --. Det är klart att det kommer att innebäraatt ett större ansvar kommer att utkrävas. Jagtrodde att man var överens om att det måste bli såom vi skall kunna värna om den biologiskamångfalden i Sverige.Det går inte att komma till och ställakrav på skydd av regnskogen om vi inte kan klaraatt ställa tydliga krav hemma, till skydd för denbiologiska mångfalden. Det måste innebära att viställer större krav på oss själva. Det är en stor del avden solidaritet vi måste visa. Vi får inte ställa störrekrav på dem, som är fattigare än vad vi är, än viställer på oss själva, när vi skapar grunden för vårutveckling.Ja, , det är just det, att det inte stårnågot om miljöfrågorna i ert progam, som äravslöjande. I vårt program för att bekämpa krisenoch skapa tillväxt samt i vår ekonomiska politik,som den beskrivs i finansplanen, är uppgiften attskapa en långsiktigt hållbar tillväxt, god miljö,ansvarsfull resurshushållning är av politikenshuvudmål. Det gäller också för den ekonomiskapolitiken. Det är precis det som är skillnadenmellan oss och er. På den punkten finns det enskillnad. Jag hoppas att ni ändrar er, men som detär nu finns det en klar skillnad. Det är det som görmig så orolig. Jag är alldeles övertygad om att detfinns en ideologisk grund för detta. Vi är bereddaatt sätta omsorgen om människan och miljön föreäganderätten.Att vi är ett föredöme, , visaren som publicerades i början av året.Vi ligger långt före andra länder när det gäller attminska koldioxidutsläppen, även per person. Vihar redan gjort mycket mer än det andra nudiskuterar om man kan åta sig som nästa steg, efterdet att man fått ned utsläppen till den nivå man hari dag. När , och diskuteraratt minska koldioxidutsläppen jämförtmed de vi redan har klarat, gör de det från ennivå som ligger dubbelt så högt som vår, alltså 50 %över vår nivå. Det är stor skillnad. Vi liggerdessutom före när det gäller CFC-avvecklingen ochklimatpåverkan totalt.Men vad är det för klimatstrategi ni moderater haratt komma med? Det är ett evigtkärnkraftsberoende, ingenting annat har ni attkomma med. Ni har motsatt er en rad av de förslagsom vi har fått igenom här i när det gälltatt i handling minska koldioxidutsläppen. Detgäller t.ex. miljöklasser på bilar, höjd bensinskattinkl. koldioxidskatt, minskade hastigheter påvägar. Allt sådant som verksamt kan bidra till enminskning av utsläppen motsätter ni er. Det enda nihar är ett evigt kärnkraftsberoende. Men detbehövs bara att ett par reaktorer behöver ställas avpå grund av säkerhetsskäl, så bryter ni igenomkoldioxidtaket. Vad är det att ha somklimatstrategi?Anf. 37 () replik:Herr talman! Ett ökat ansvar för allanäringsidkare, också för skogsnäringen, handlardet om, och då med utgångspunkt i degrundläggande principer som fastslogs 1987.Därmed uppfattar jag att regeringen kommer attfölja det uttalande som vi är beredda att göra här . Det innebär att regeringen åtminstone inteännu har övergett den nu gamlaöverenskommelsen på den punkten.Sedan något om detta med det ifrågasattaförtroendet för politiker i allmänhet och förregeringen i synnerhet. Jag vill i det sammanhangetgärna fråga om förtroendet förpolitiker och för regeringen när det gällermiljöpolitiken gagnas av ställningstagandetbeträffande eller avställningstagandet beträffandekommunikationsleder av typen kringfartsleder runtStockholm. Jag för min del, och den uppfattningenstöds av , menar att dessainvesteringar inte står i överensstämmelse med varesig vårt kretsloppsresonemang eller en godhushållande samhällsstruktur eller en livsstil somsyftar till överlevnad -- principer som ni i och för sighar avfärdat men som ni ändå har sagt att ni ställerer bakom.De internationella frågorna kan ses i sammabelysning. Det handlar alltså om trovärdighet ellerinte. sade här i sitt anförande att detär rimligt att vi gör en resursöverföring till defattiga. Ja, det är sant. Det instämmer vi således i.Men är det mot den bakgrunden rimligt att vianvänder u-landspengar för att göramiljösatsningar i ? Pengarna var jutänkta för tredje världen.Vi har kommit med förslag om en globalmiljöfond -- den saken skall visserligen debatteras isamband med att utrikesutskottets betänkande tasupp -- och mot den bakgrunden anför majoriteten isin skrivning som grund för sitt avslagsyrkande attden miljarden inte finns. Men hur i all sin dar kanman veta att det är precis den miljarden som intefinns i den svenska statsbudgeten? Jag är medvetenom att det är många miljarder som inte finns där?Men hur kan det alltså vara precis nämnda miljardsom inte finns där. Hur mycket trovärdighet kanman då tillmäta ett uttalande om att det behövs enresursöverföring till de fattiga?Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag håller med påen punkt. Det gäller då detta med . Trots alla förklaringar som har gettstycker jag att socialdemokraternas miljöpolitik istor utsträckning präglas av just självgodhet. Jagskulle vilja rekommendera att inteens hosta i sitt glashus.Birgitta tar upp kolidoxidproblematiken. Jagvidhåller vad jag har sagt. Jag tycker alltsåatt om skall vara ett föredöme måsteriksdagens beslut kvarstå. I dagslägetgäller det utsläpp omfattande ungefär 61 miljonerton. 1987, som är ett rimligt basår, var motsvarandesiffra . Vi har alltså kommit en bitpå vägen. Men det är utomordentligt illavarslandeom vi nu skall överge det här målet.Vi vill ha ännu hårdare krav och tycker därför attdet är nödvändigt att minska utsläppen med 20 %fram för att därmed uppfyllaTorontokonferensens krav. En metod är attkonsekvent beskatta koldioxidutsläpp. Då blir detautomatiskt en stimulans för biobränslen. Enannan metod är att sätta upp miljömål förvägtrafiken. Utsläppen av CO2 får inte vara högreår 2000 än vad de är . Det här är tuffamålsättningar.Vidare bör fjärrvärmen vara momsbefriad. Detskulle också innebära en stimulans när det gäller attminska koldioxidutsläppen. Beträffandesopförbränning av källsorterat avfall kan man selikheter med förbränningen av biobränslen och denbör tillåtas, ja, t.o.m. stimuleras.Vi tycker inte om resemomsen. Den är negativ förkollektivtrafiken. Sedan tycker vi attförmånsvärderingen på bilsidan är felaktig.Dessutom tycker vi att investeringarna i järnvägarhar blivit alltför små. Därför har vi förslag om 500miljoner extra i det avseendet. Vidare tror vi att enförnyelse av det svenska vägnätet utgör en viktigdel i det här sammanhanget.Avslutningsvis vill jag återge vad den finländskefilosofen har sagt: Attförsona naturen och tekniken bör vara vårt mål,och det kan lyckas om vi med framåtanda ochidérikedom använder och vidareutvecklar vårtvetande om naturens villkor.Som politiker tycker jag faktiskt att det är klokt attarbeta i den anda som kommer till uttryck i detuttalande som jag här har återgett. Då kan vi höjalivskvaliteten för våra efterkommande, och våraegna liv kan få en djupare mening.Anf. 39 ()replik:Herr talman! Miljöministern svarade inte på minfråga om hur det förhåller sig när det gällersjälvtilliten och fördelningen av jordens resurser --såvida inte det uttalande som har gjorts utgör ettsvar, nämligen att vi inte kan ställa större krav på än vi ställer på oss själva. Men i så fall ärrisken mycket stor att vi, med tanke på de krav somvi ställer på oss själva, går mot en katastrof.Jag har fått uppfattningen att vi inte ställer någrakrav på oss själva när det gäller att minskaresursutnyttjandet. Vi importerar t.o.m. en hel delregnskog, trots att vi säger att regnskogen är en avde saker som vi vill bevara. Dessutom fortsätterskövlingen av den fjällnära skogen. Vi planterar påviktiga marker, på marker som från biotopsynpunktexempelvis borde bevaras i den nyajordbrukspolitiken.Här måste vi få klarhet om vad som gäller. Vi kaninte ställa krav på och tro att vi skallklara situationen över huvud taget om vi inte självavidtar mer konkreta åtgärder på hemmaplan. Vimåste göra klart för oss själva att det vi håller påmed inte leder till en hållbar utveckling. I ställetutnyttjar vi alldeles för mycket av jordens resurser.I den rika delen av världen, där av allamänniskor bor, förbrukas av jordens resurser.Det måste bli en ändring beträffande denfördelningen om över huvud taget skallha en chans.En annan fråga som debatterade medmoderaternas representant gäller klimatstrategin.IAEA har gått ut med information om att mantänker satsa på kol och naturgas. Jag skulle gärnavilja ha ett svar på frågan om huruvida Sverigekommer att agera för att långsiktigt hållbaraalternativ kommer med. Jag tänker då på t.ex.kärnkraften. Vi vill nu att användningen av dennaskall upphöra. Jag hoppas verkligen attmiljöministern ställer upp på det kravet. Dessutomär det nödvändigt att se till att icke önskvärdaalternativ inte blir aktuella. Vi måste alltså se till attjust sådana alternativ som behövs verkligen bliraktuella för att på det sättet möjliggöra enlångsiktigt hållbar ekologisk utveckling.En viktig fråga är: Kommer riskerna medkärnkraften vad gäller hälsa och miljö att tas upp påmötet i ?Anf. 40 () replik:Herr talman! tog i sitt anförande uppfrågan om miljöeffekterna vid omställningar av deareella näringarna. Jag tycker att det är enintressant fråga, särskilt som jag själv inte var medi arbetet på det livsmedelspolitiska beslutet förraåret.Jag brukar beskriva situationen så, att vi därmedinte längre betalar för öppna landskap så att säga pålivsmedelspriset, utan nu måste vi lära oss att betalaför det på annat sätt. Då inställer sig frågan: Vembetalar för öppna landskap, för det kulturlandskapsom vi vill bevara och för de naturmiljöer som vi villbevara och som har skötts av lantbruket,varvid livsmedelspriserna har belastats?Vi kommer till frågor av typen: Vilka är deviktigaste produkterna av jordbruket ochskogsbruket i tätortsnära områden eller kanskerekreationsmiljöerna är, viktigare än livsmedel ochvirke? Då måste vi göra klart för oss när vi ställerkrav på de avreglerade areella näringarna vem somskall betala för de öppna landskap, derekreationsmiljöer som vi anser vara så angelägna.Alldeles självklart skall det som kallas pollutorbased principle tillämpas även för areella näringar.Detta sker i stor utsträckning och betalas avkonsumenterna. I slutändan är det alltidkonsumenterna som betalar i enmarknadsekonomi. Det kanske är dags att börjafundera på om inte pollutor based principle i självaverket skall heta producer based principle. Frånfolkpartiet liberalerna har vi anvisat metodengenerell arealersättning som en metod att klara detöppna landskapet.Birgitta sade att hon var orolig över att detinte stod någonting om miljön i överenskommelsenmellan och liberalerna.Jag skulle också vara orolig om vi inte hade vårtmiljöprogram, där det står bl.a.: De principer somhittills styrt svensk miljöpolitik har inneburit attekonomiska och tekniska förutsättningar ofta harfått väga tyngre än miljökraven.Förvaltarskapstanken går längre. Den strävar efteratt sätta hänsynen till miljön framför andraintressen.På den grunden kan vi alltså med förtröstan seframåt när det gäller liberalernasmiljöpolitik.När vi talar om koldioxidutsläppen är det en faktorsom man ofta förbiser, nämligen att i de svenskaskogarnas tillväxt sker ett upptag av koldioxid somär mycket omfattande. Det gör att vi därmedkortsiktigt inte har lika stora problem med dessautsläpp som med en del andra växthusgaser.Anf. 41 () replik:Herr talman! Låt mig säga att jag till fullo delarmiljöministerns uppfattning om markägarnasansvar för de ökade ambitionerna närdet gäller naturvården och bevarandet av denbiologiska mångfalden. Det är verkligen så att vimåste ställa höga krav här hemma för att mednågon kraft kunna hävda samma sak iinternationella sammanhang gentemot andraländer. Jag är väldigt glad över att vi i vänsterpartiethar kunnat vara med och i utskottet driva fram ettmajoritetsförslag som i praktiken kommer att gemarkägarna möjligheter till det ideella engagemangsom en del partier har krävt. Ideellt engagemantmåste, såvitt jag tolkar begreppen, betyda att mangör insatser utan att kräva ekonomisk ersättning fördet. Detta med ideellt engagemang är förvisso enrättighet, men också en skyldighet.I övrigt fick jag inte svar på någon av de frågor somjag ställde till miljöministern om svenska insatsernär det gäller ökade miljöambitioner ihandelspolitiken, om hur vi kan bevarahandlingfriheten vid en EG-anpassning i framtideni vårt arbete med internationella konventioner ellerhur vi skall klara av de oerhörda tillsynsproblemsom EG har med att se till att EGs direktiv ellerandra typer av bestämmelser i praktiken verkligenefterlevs. Inte heller fick jag svar på frågan hur mankan förena ett projekt som med eninställning som bygger på att vi måste minskaframför allt utsläppen från trafiken, att vi måste slåin på ett nytt sätt att fungera och att vi måste tänkapå resursbevarande i största allmänhet. Jag tyckeratt det är beklagligt.Miljöministern talade tidigare om Ny demokratioch kallade det för tokhögern och sade att partietvädjar till de sämsta sidorna hos människor, vädjartill att människor inte skall ta ansvar för miljön. Omman betänker att det här är ett parti somenligt opinionsundersökningarna får avrösterna, tycker jag att det avslöjar attmiljöministern i grunden måste ha en ganskanegativ syn på människors miljöengagemang ochmiljömedvetenhet. Jag för min del tror absolut inteatt Ny demokrati vinner gehör därför att partietvädjar till människors sämsta sidor eller uppmanarmänniskor att strunta i miljön.Jag tror att Ny demokrati vinner gehör därför attdet som uppfattas som det politiskaetablissemanget i så hög grad har exploateratmänniskors miljöintressen. Jag tror att stödet tillNy demokrati är ett uttryck för att människor intelängre orkar med detta politiska dubbelspel, somtar sig uttryck i att politikerna ena dagen slår sig förbröstet här i och har höga ambitioner närdet gäller miljön, medan de när dehoppas att det hela skall vara bortglömt satsar påatt bygga eller på att i övrigt fortsättaatt driva en traditionell tillväxtbefrämjande politik,som står i motsättning till de högamiljöambitionerna.Jag tror att det bästa som de partier, som bör kännasig träffade av dessa synpunkter, kan göra är att setill att få miljöpolitiken att gå ihop med politiken ihelhet. Då behöver inte människorna -- jag ärövertygad om att människorna har en stark känslaför miljön -- sympatisera med Ny demokrati för attuttrycka protest mot eller missnöje med detpolitiska etablissemanget.Anf. 42 Miljöminister ()replik:Herr talman! Dess värre är det så att även om detär en majoritet hos svenska folket som kännermycket starkt för miljön, så finns en underström avnågon sorts revolt bland en del människor mot attta på sig de åtaganden och de uppoffringar somkrävs för att vi skall kunna klara det här genom enomställning av den egna livsföringen. Och det ärfaktiskt så, , att bland dessamänniskor fiskar Ny demokrati och moderaternaröster. Det finns andra skäl till att Ny demokratidrar till sig folk. Men det är alldeles uppenbart attNy demokrati drar till sig röster genom att lova inte skall ha några som helst restriktioner påbilismen, vi skall ha mycket mer av kärnkraft. Detfinns en grupp människor som partiet drar till sig pådetta vis. Partiets politik är alldeles glasklar.Det som skrämmer mig är tanken på att vi får ettsådant valresultat att Ny demokrati ochmoderaterna tillsammans får eller mer avrösterna. Vad kan ni i så fall sätta upp mot dem,och ? Hur skall nihantera detta problem? Det blir svårt. Ni kommerinte att kunna tvinga igenom era idéer. Det finnsflera punkter där -- nu talar jag ommoderaterna, inte om Ny demokrati --representerar en linje som oroar mig mycket. Vihar drivit diskussioner om klimatfrågor, därmoderaternas enda praktiska alternativ är evigtkärnkraftsberoende. kan säga att desätter upp höga mål för trafiken, men vad spelar detför roll när de sätter sig emot varje konkret förslagsom redovisas i kammaren för att minska trafikensmiljöeffekter? Det är vad ni gör på punkt efterpunkt. Först mellan1976 och 1982 lyckades ni förhala arbetet med attinföra bilavgaskraven . Därefter har ni satter emot varje enskilt förslag. Jag gav några exempeli min tidigare replik. Detsamma gjorde ni medkemikaliearbetet. Ni stoppade upp arbetet i sex år.Det var först efter det att vi hade kommit tillbaka1982 som vi kunde genomföra det utredningsarbetesom ledde till den nya lagen och tillkemikalieinspektionen. Ni ville att vi skulle läggaoss platt på marken för EG när det gäller kraven.Ni har aldrig någonsin gått före på det sätt som vimed heder har gjort.När det gäller naturvården har ni alltid varit emotden lagstiftning som vi har till skydd för naturen,naturresurslagen och strandskyddet. Ni villförsvaga den igen. Hur skall det gå i samband meden EG-anslutning och ett öppnare samarbete iEuropa att skydda allemansrätten medmoderaterna som det mest inflytelserika partiet i eneventuell borgerlig regering? Det är ju detta somutgör hotet mot allemansrätten i samband med enEG-anslutning, inte våra grannar ute i sombör få komma hit och njuta av sistavildmark.Vem är det som skall förhandla in i EG? Ärdet , som vill använda EG som ettbräckjärn mot både välfärden och miljöpolitikenoch som anser att vi skall lägga oss platt för demsom vill minst i ett område styrt av marknaden?Eller är det vi socialdemokrater, som är beredda attdriva miljökraven väldigt hårt, som skall skötaförhandlingarna?Till vill jag säga att vi har tagitinitiativ både i och på andra håll för att få tillstånd en anpassning av handelsreglerna tillmiljökraven, så att det blir en harmonisering påmiljöns villkor, inte en harmonisering som utgör etthinder för miljöarbetet.Ett skäl för att gå med i EG är ju att de beslut somdär fattas blir tvingande och därmed automatisktinnebär att man kontrollerar attöverenskommelserna följs. Vi framför också somen mycket viktig fråga års konferens attvi måste få samma starka skydd för miljökravensom man internationellt har för handelsreglerna.Anf. 43 ():Herr talman! Miljöministerns avslutning i den härdebattens första omgång vittnar om enskrämmande nonchalans mot andra partiers arbeteoch uppfattning. Hon talade om att vi moderaterskulle utgöra ett bräckjärn mot välfärd och miljö.Det är skrämmande ansvarslöst av en person i denställning som miljöministern har att säga detta iSveriges riksdag.Jag behöver bara nämna ett av många förslag somvi har gått i bräschen för. Det var t.ex. när vi gick iförväg, innan obligatorisk avgasrening på bilarinfördes, och föreslog skatterabatter. Vi blev dånedröstade av miljöministerns parti. Dessbättrefick vi stöd från andra partier iriksdagen, och lyckades vi tvingasocialdemokraterna att lägga fram ett förslag i denriktningen. Tala om bräckjärn!Socialdemokraterna har tvärtom sattlås för åtgärder som föreslagits av andra partier. Vibeklagar detta djupt.Miljöministern sade vidare att vi moderater vill haevigt kärnkraftsberoende. Det är också ettansvarslöst påstående. Jag behöver inte gå in på deti detalj.Vi moderater lägger oss platt till marken för EG,sade miljöministern, och vi utgör ett hot motallemansrätten.Herr talman! Vi moderater arbetar mycketnogsamt och seriöst med EG-frågorna. Vi misstrorinte EGs ambitioner när det gäller miljön och inteheller när det gäller ansvaret för naturen. Vi villsjälvfallet bevara allemansrätten. Jag tror att dennatur och den allemansrätt som finns i är ettföredöme för andra länder. Det är skrämmande omman inte tror att också människor i andra länderkan ta ansvar för miljö och natur.Vi moderater har också hårdare än kanske någotannat parti betonat det personliga ansvaret. Till sistär det så, herr talman och fru miljöminister, att detkrävs ett personligt ansvar om vi över huvud tagetskall kunna komma till rätta med de miljöproblemsom vi har i vårt samhälle.Herr talman! Dagens debatt kring miljöpolitiken äruppdelad i ämnesområden, vilket haröverenskommits för att få en någorlundasammanhållen debatt. I detta andra avsnitt, somjag skall beröra, är det tänkt att frågorna kringövervakning av miljöområdet, återställning avmiljöskadade områden, särskilda frågor omindustrin, enskilda utsläppskällor samt varornasmiljöpåverkan från råvara till avfall skall tas upp.Vissa frågor med anknytning till trafiken kommerockså att beröras i detta avsnitt. Jag skall något taupp en del av detta stora område.Herr talman! Vi moderater har sedan lång tidtillbaka krävt att olika ekonomiska styrmedel skallanvändas för att driva på utvecklingen i miljövänligriktning.