prot · GE0998 · 1991-04-19 00:00:00 — När dettaberömvärda beslut fattades av attskydda detta stora område i , något somlänsmyndigheter och alla ortsintressen gick emot,tänkte miljöministern då inte på att staten måstelösa in området, att regeringen måste ställa upp ochfå fram resurser för detta? Tänkte intemiljöministern på detta? Det tycker jag äranmärkningsvärt. Det är litet för lätt att försökakomma ur denna frågeställning genom att skylla pånaturvårdsverket.Folkpartiet har alltid prioriterat naturvården. Vivet att i detta sammanhang villeha 140 milj.kr. för att klara av detta just det häråret. Den posten har vi tagit upp i vår snåla budget.Vi har dessa pengar. I vår totala budget finnsbesparingsförslag, och vi får höra åtskilligt frånsocialdemokraterna om att vi går hårt fram. Mendetta förslag finns med i vår balanserade budget.För att skydda dessa områden inför framtidagenerationer och arternas fortlevnad måste vi göraett offer i årets budget. Vi måste få fram resurserför detta. Det har gjort i sitt förslag.Naturvården är en av de viktigaste delarna imiljöpolitiken, och den måste man ta ansvar för. förra miljöpropositionen som vi diskuteradehär i var naturvården baramed marginellt. finns det med en del i och försig bra förslag. Men bilden skäms av dessa mycketstora skönhetsfläckar.Jag vill än en gång fråga: Vad skall nu ske? Skallman få börja avverka? Vad tänker miljöministerngöra i det läge vi nu befinner oss i? Jag har inte fåttnågot svar på dessa frågor.Anf. 31 Miljöminister ():Herr talman! Alla de beslut som gäller inköp somregeringen har fattat, har fattats efter direktkontakt med och kontroll av attdet fanns pengar kvar att betala med på kontot.När det gäller , som jag antar att LarsErnestam syftade på, innebar regeringens beslutförbud mot avverkning utan tillståndoch ett uppdrag till att följa uppbeslutet.När det gäller Rimakåbboområdet i villjag till säga attlänsstyrelsen har ingripit och för en dialog meddomänverket för att kontrollera att avverkningarnasker på ett sådant sätt att utrotningshotade arterinte kommer i fara. Man går alltså igenom vilkaområden som är aktuella och var deutrotningshotade arterna finns. Man har modifieratavverkningsprogrammet med hänsyn till detta.Detta arbete är ännu inte avslutat, det vill jagbetona. i detta län, och i andra ländär dessa frågor är aktuella, har både en rättighetoch en skyldighet att ingripa, och det är enmöjlighet som de skall utnyttja. Det är regeringens,och lagens bokstav och anda.Tillämpningen av lagen har skärpts. Det är trots alltbättre även i praktisk handling än vad det varför 10 eller sedan.Allra sist vill jag säga att vi inte än är helt färdigamed den perestrojka på svenska inom naturvårdensom behövs för att alla parter skall ta sitt ansvarfullt ut. Vi anser att samma krav måste ställas på deareella näringarna som man ställer påindustrin, nämligen att man måste tåla debegränsningar i sin verksamhet som omsorgen omnaturen, människan och miljön kräver. Det är enbit kvar att vandra på den vägen när det gäller deareella näringarna.Regeringen strävar efter att den förändringen skallske så fort som möjligt. Men det är tusentalsaktörer som måste påverkas. Det är därför mycketpositivt med den utbildning och aktivitet som pågårinom själva näringen och fackföreningsrörelsen föratt man skall kunna sköta dessa uppgifter bättre.Överläggningen var härmed avslutad.6 § BoardläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU35 Biskoparna i kyrkomötet, m.m.Finansutskottets betänkande1990/91:FiU26 Statlig lokalförsörjningJustitieutskottets betänkanden1990/91:JuU18 Rättskipningen isocialförsäkringsmål1990/91:JuU20 Anslag till statsrådsberedningen1990/91:JuU21 Anslag till brottsskadenämndenm.m.1990/91:JuU22 Anslag till utredningar m.m.1990/91:JuU23 Anslag till polisväsendet1990/91:JuU24 Anslag till brottsförebygganderådetLagutskottets betänkande1990/91:LU25 betänkanden1990/91:UU13 Förbud mot utförsel av vissaprodukter som kan användas imassförstörelsesyfte, m.m.1990/91:UU21 Vissa frågor beträffande betänkanden1990/91:UbU6 Anslag till utveckling avskolväsendet m.m.1990/91:UbU7 Bidrag till det kommunala offentligaskolväsendet1990/91:UbU8 Bidrag till särskolor, m.m.1990/91:UbU9 Bidrag till fristående skolor1990/91:UbU10 Utrustningsbidrag m.m. påskolområdet1990/91:UbU11 Vissa för högskolan gemensammafrågor och anslag7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 18 april1990/91:180 av () tillkommunikationsministern om de socialakonsekvenserna av en nedläggning avinlandsbanan:Turerna kring har varit många.Många är de människor som engagerat sig i frågan,miljövänner, politiker och olika intressegrupper.Alla med en sak gemensamt: känslan för en levandelandsbygd.I och med regeringens godkännande av avtaletmellan transportrådet och länstrafikhuvudmännenläggs på ned. kör de sistarälsbussarna i Inlandsbanan.Beslutet är inte oväntat, även om ett litet ljus avhopp kunde tändas i trafikutskottets senastebehandling av frågan. vet vi bättre -- i avsaknadav en god vilja och ett ärligt uppsåt kunde intebeslutet blivit annorlunda.Nu kommer efterverkningarna och de kan blimycket kännbara för folket som lever av och medinlandsbanan. Jag tänker på lokförare, banarbetareoch alla småföretagare som får sin utkomst genominlandsbanan. Jag tänker på turistnäringen som har problem att vara konkurrenskraftig. Jagtänker på kommuner som riskerar att få minskadeintäkter.De sociala konsekvenserna av en nedläggning avinlandsbanan är för alla dessa parter stora.Människor mister sina arbeten, sin sociala trygghetoch tvingas i många fall helt enkelt flytta. Iarbetslöshetens spår kommer inte sällandrogmissbruk, ensamhet och utslagning. Det ärmånga familjer som rycks upp ur sin trygga tillvarogenom beslutet att lägga ned inlandsbanan.Vi kommer också att få uppleva att allt fler sägs uppfrån sina arbeten vid järnvägen. Efter inlandsbananfinns 27 lokförare som alla drabbas. I har13 lokförare varslats, i åttastycken, i fyra och i två stycken.En handfull stationsmästare och tågklarerare harvarslats. För var och en är varslen ochuppsägningarna en tragedi. De pengar som SJ skallbetala borde enligt minuppfattning kunna användas på ett mycket bättresätt -- till upprustning och elektrifiering av banan.Med beslutet om att lägga ned följerbeslut om att satsa på landsvägstransporter. Vikommer att få uppleva än sämre vägar på grund avtunga godstransporter som sliter på vägarna. Det ärhelt klart att landsvägsbussar som skall ersättatågtrafiken inte uppfyller miljökraven. De kommerinte heller att nå byar efter banan i den utsträckningsom gör och därmed inte sammaresandegrupp. En ökad satsning pålandsvägstrafiken får i många stycken negativakonsekvenser för människor och miljö.Beslutet om att lägga ned utarmar vårlandsbygd. Talet om att hela skall leva varinte annat än fagert tal. Människor som på olikasätt bidrar till landets välstånd får återigen finna sigi att se miljardbeloppen gå söderut till motorvägaroch Öresundsbroar.Dessa människors öden angår oss alla som taransvar för framtiden. Därför måste regeringen tasitt ansvar för de människor som drabbas avnedläggningen.Min fråga till kommunikationsministern ärföljande:Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attmotverka att de sociala konsekvenserna av ennedläggning av blir allt för stora?1990/91:181 av () till statsrådetAnita om fisket i ett EES-avtal:Svenskt fiske känner stor oro och osäkerhet för vadsom kan komma att hända i det förestående , dels vad beträffar EGs krav påfiskerättigheter utöver de bilaterala avtalen mellanEG och om ömsesidigt fiskeutbyte, dels ettinförande av EGs fiskesystem, det s.k. joint-stock-management-systemet.Med jämna mellanrum och praktiskt taget varjevecka tas i massmedia upp och Islandshållning när det gäller att lämna fiskerättigheter iegna vatten för att få tillgång till EGs inre marknad.Enligt vad som framgår i massmedia, har bådadessa länder bestämt avvisat EGs krav påfiskerättigheter. Det har t.o.m. sagts att Islandkommer att avstå från ett avtal med EG om EG integer efter på sina krav.Sveriges hållning är mera diffus. Jag har inte kunnatfinna något officiellt uttalande som går på sammalinje som och om att ej lämnaytterligare fiskerättigheter till EG. Denna hållning,i en för svenskt fiske livsviktig fråga, skaparovisshet för en näring som trängsallt mer mellan de stora fiskenationerna.Det skulle därför vara av stort värde omutrikeshandelsministern gav ett klart besked omregeringens inställning till EGs krav påfiskerättigheter och joint-stock-management-systemet.I anledning av det ovan anförda anhåller jag att tillutrikeshandelsministern få ställa följande frågor:1. Kan utrikeshandelsministern ge mig beskedetatt inte byter bort fiskerättigheter i svenskzon mot något annat än fiskerättigheter?2. Kan utrikeshandelsministern också ge migbeskedet att avvisar joint-stock-management-systemet intill dess förhandlingar ommedlemskap i inleds?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 april1990/91:543 av () tillarbetsmarknadsministern om handläggningstidenför ärenden om kontant arbetsmarknadsstöd:Den som blivit arbetslös och är berättigad tillkontant arbetsmarknadsstöd (KAS) kan isämsta fall få vänta upp på attstödet börjar utbetalas.I realiteten betyder det ofta att man under den saknar arbete inte heller har pengar till matoch bostad.Av t.ex. de ungdomar som gjort sin värnplikt och ibörjan av året ryckte ut till arbetslöshet, är detmånga som fortfarande väntar påsin första KAS-utbetalning.För dem som lyckas få ett arbete betyder det iblandatt man hinner att få sin första lön innan man får sittförsta KAS.Jag vill därför ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern:Vad avser regeringen göra för att förkortahandläggningstiderna av KAS så att stödetutbetalas när det verkligen behövs?1990/91:544 av () tillarbetsmarknadsministern om ridskolan iStrömsholm:Ridskolan i , Hallstahammarskommun, riskerar att förlora landets högstautbildning av ridlärare och ridinstruktörer tillFlyinge i . Ytterligare arbetstillfällenkommer att gå förlorade i en redan mycket hårtdrabbad kommun. har företaget om nedläggning av verksamhet. Mellan500--600 arbetstillfällen skulle gå förlorade. Mankan fråga: hur mycket av åderlåtning i frågaom arbetstillfällen tål en liten kommun avHallstahammars storlek?Avser regeringen att vidta några åtgärder i syfte atttrygga en framtid för ridskolan i ?1990/91:545 av () tillkommunikationsministern om ochturismen:Regeringen har -- trots ett envist motstånd frånmänniskor runt om i landet och de boende längsbanan -- beslutat att lägga ner persontrafiken påinlandsbanan.Behovet av infrastrukturella satsningar förglesbygdens del har helt nonchalerats av regeringenoch särskilt har järnvägssektorn i inlandhelt lämnats utanför normalt underhåll.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga till statsrådet:Anser statsrådet att en inlandsbana utanspårbunden rälsbuss- och tågtrafik kan uppfyllakraven på ett fungerande transportsystem särskiltfrån turistisk synpunkt?den 19 april1990/91:546 av () tillstatsrådet om motiven för avslag påvissa asylansökningar:Miljöpartiet anser att inte någon asylsökande kurdi dag skulle kunna sändas tillbaka till ,som är ett katastrofområde i högre eller lägre gradi alla länder, där kurder bor. Speciellt utsatta ärnaturligtvis kurder i , men även gränstrakternamellan de olika länderna är extra farliga områden.Hur behandlas de asylsökande, som kan styrka sittengagemang i olika befrielserörelser, eller har närasläktingar, som arkebuserats, torterats eller står på''svarta listan''?Trots god kännedom om vår utlänningslag förstårjag inte vilka kriterier, som gäller, när utvisningbeslutas.Vilka kriterier använder invandrarverket, närasylsökande får avslag, trots att de kan styrka aktivtengagemang i en förbjuden gerillarörelse?1990/91:547 av i (c)till statsrådet om konst och bild i detnya gymnasieförslaget:Kopplingarna mellan individens förmåga tillvisuellt tänkande och hennes kreativa tänkande ärbekräftade inom forskningen. Sådanaföreställningar har varit centrum och utgör en särskilt stolt skoltradition iSverige. De är lika akutella som någonsin ochvinner t.o.m. mark genom aktuell forskning. Härtalar man om hur individens identitetsbildning ochen harmonisk omvärlds förståelse kommer tillstånd i samspelet mellan olika uttrycksformer, därbilden har en stor betydelse. Mot den bakgrundenvill jag ställa följande fråga till skolministern:Varför tar man ett steg tillbaka genom att värderakonst- och bildgestaltandet så lågt i det nyagymnasieförslaget, trots att såväl tradition somforskning och samhällsutveckling talar förmotsatsen?1990/91:548 av () tillstatsrådet om hotell- ochrestaurangmomsen m.m.:Helt nyligen har två utredningar publicerats, enfrån bl.a. annat professor vidHandelshögskolan i och en från SINDsom vederlägger att hotell- ochrestaurangmomshöjningen och införandet avresmomsen allvarligt skadat svensk turistnäringmed åtföljande stigande arbetslöshet för tusentalsmänniskor och ett ökande underskott iresevalutabalansen.Kommer regeringen till följd av dessa negativaeffekter att omgående föreslå en sänkning avmomsnivån avseende hotell och restaurang samtpersontransporter till europeisk nivå?1990/91:549 av () tillstatsrådet om bildundervisningen igymnasieundervisningen:Bildens betydelse ökar ständigt i samhället. Inteminst de senaste månadernas erfarenheter avnyhetsrapporteringen från talar sitttydliga språk.Det framstår därför allt viktigare att allamedborgare erhåller en grundläggande bild- ochmediakunskap under uppväxten. Denkompetensen är viktig för att kunna fungerasjälvständigt och aktivt i samhällsdebatten och i deflesta yrkessituationer och som ett skydd motoegentlig påverkan. Det är ett intresse inte bara förindividens självständiga kritiska tänkande men fördemokratin.Därför vill jag ställa följande fråga till skolministerGöran Persson:Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att igymnasieformen fullfölja ambitionen om allaelevers rätt till grundläggande undervisning i bild?1990/91:550 av () till statsrådetGöran om bildkunskap i den framtidagymnasieskolan:En bild kan säga mer än hundra ord -- -- --.Kunskapsbilden har alltid haft stor betydelse iutbildning, forskning, arbetsliv och media.I finns goda möjligheter för allaelever att lära sig läsa, förstå, skapa och brukabilder.Men vilken plats får kunskapsbilden i den framtidagymnasieskola som regeringen vill förverkliga?1990/91:551 av () till statsrådetGöran om konsten i den framtidagymnasieskolan:Redan för ca 150 år sedan var det för den tidensdemokrater i det svenska samhället och iskoldebatten ett uttalat intresse av att alla skulleerhålla ett rimligt mått av bildning i konstenstraditioner. Det handlade om ett rikt kulturelltkapital som inte bara skulle vara ett privilegium förde besuttna utan som skulle spridas till folkflertalet.Konsten är inte av mindre kulturellt värde i dag.Tvärtom -- i det nya utgör konsten med sinhistoria en ofta självklar gemenskapsfaktor, ettsjälvklart gemensamt kulturarv i det internationellasamtalet och umgänget.Varför har inte konstbildningens frågor fått enframskjuten plats i ambitionerna att bygga enframtida gymnasieskola för alla?1990/91:552 av () tillutbildningsministern om lokalisering till Norrlandav en ny TV-station:Nu pågår ett ansökningsförfarande vad gällerrätten till sändningstillstånd i den nya markbundnakanalen. De intresserade företagen skall i sinansökan komma med förslag om lokalisering. Detär oerhört viktigt att man vid bedömningen av dessaansökningar tar hänsyn till alla regioner i landet.Program producerade utanför har enstark genomslagskraft och väcker ett särskiltengagemang. har visat att decentraliseringenav produktionen till TV-distrikten varit en storframgång publikmässigt sett.Jag vill mot denna bakgrund fråga kulturministern:Hur ser kulturministern på möjligheterna för attden nya skall kunna lokaliseras tillNorrland?1990/91:553 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om förbud i utlänningslagen omförvar av barn:Från gäller nya regler om förvar avbarn enligt utlänningslagen. Antalet förvarsbelutökade ,från 181 till 293 andra halvåret.Rikspolisstyrelsens undersökning av tillämpningenav förvarsbestämmelserna på barn, somgenomfördes på uppdrag av regeringen, visar attförvarsbesluten beträffande barn ökat också omhänsyn tas till ökningen av antalet asylsökande ochantalet avlägsnandebeslut som regeringen fattat.Är invandrarministern beredd att mot dennabakgrund ta initiativ till att införa totalförbud iutlänningslagen mot beslut om förvar av barn?19901/91:554 av Hans Leghammar (mp) tilljustitieministern om yttrandefriheten vid ettsvenskt ''Statstjänstemannen 3/91'', görs engenomgång över hur meddelarfriheten hotas vid ettmedlemskap i I denna artikel ifrågasätts omSverige kan behålla sin yttrandefrihet enligt dagensgrundlag vid ett inträde i EG.Min fråga till justitieministern är vilken bedömningregeringen gör när det gäller yttrandefriheten försvenska medborgare vid ett svenskt EG-medlemsskap. Kan dagens yttrandefrihetgaranteras enligt regeringen?1990/91:555 av s (mp) till miljöministernom utsläppen från Tjernobyl:På fredag är det denödesdigra olyckan i Tjernobyl inträffade. Olyckanskonsekvenser är obeskrivliga. De som tvingas bokvar i närområdet utgör och inför som levandeexperiment- och forskningsobjekt för hela världen.Övriga världen vet ännu inte hur den drabbats ochkommer att drabbas.Världssamvetet bär en tung börda. Vi vet atthundratusentals, ja, miljoner människor bordeevakueras, inte minst barn, men vad görs? Vi vetatt sarkofagen läcker och att har bett omhjälp från övriga världen, men vad händer?Ukraina, tidigare kornbod, ropar på hjälpfrån väst. Landet och hela världen utsätts dagligenför ytterligare strålning.Jag frågar: Vad avser miljöminister för att detta ständiga utsläpp från denläckande sarkofagen skall kunna förhindras?1990/91:556 av () tilljordbruksministern om domänverkets utförsäljningav mark:I den nu pågående utförsäljningen av vissa delar avdomänverkets mark ingår även områden somföreslås bli naturreservat.Avser regeringen att vidta några åtgärder ianledning av domänverkets utförsäljning av mark?1990/91:557 av () tilljordbruksministern om klassningen av område somfjällnära skog:Skogsvårdsstyrelserna i de län som har fjällnäraskog har tagit fram förslag till ny gränsdragning förfjällnära skog för att möjliggöra att högre krav pånaturvårdshänsyn ställs i områdena. Dessa förslaghar varit på remiss och har överlämnats tillskogsstyrelsen. generaldirektörhar emellertid uttalat (vid en hearing iUmeå ) att förslaget skall ändras så attmindre skog skall tas in som fjällnära skog än vadsom föreslås av skogsvårdsstyrelserna. Ett sådantförsämrat förslag skall lämnas in till regeringen den22 april för slutligt avgörande.Avser regeringen att utvidga området som klassassom fjällnära skog i förhållande till vad som lågovanför domänverkets tidigare skogsodlingsgräns?9 § Kammaren åtskildes kl. 10.49.Förhandlingarna leddes av talmannen.