prot · GF0928 · 1991-11-20 00:00:00 — Idirektiven sägs att regeländringar skall övervägassom hindrar negativa följder på grund avmedlemskap i facket. Visst förekommer sådanaproblem, men det är inte dem vi har avsett när vifrån liberalt håll har drivit kravet på en lagskyddadnegativ föreningsrätt, dvs. skydd mot trakasserierför arbetstagare som av någon anledning har valt attstå utanför facket.Mot denna bakgrund konstaterar jag att det i dennyligen avgivna småföretagarpropositionenaviseras att flera av de frågor som vi från denuvarande regeringspartierna har ansett varaväsentliga skall utredas med förtur. Det gäller bl.a.provanställningar, som jag nämnde, blockaderav företag för att tvinga dem att sluta kollektivavtaltrots att det gäller enmansföretag utan anställda,facklig vetorätt vid entreprenader och dearbetsrättsliga skadestånden.Jag nämnde i inledningen att det inte råder någradelade meningar om att tiden är inne för att se överden arbetsrättsliga lagstiftningen. Jag erinrar omatt den inleddes för ganska precis , medlagar om anställningsskydd för äldre arbetstagare,och att den byggdes ut i snabbtakt, så att den kom att reglera hela det svenskaarbetslivet, låt vara med vida ramar för avtalsenligalösningar.Som jag har pekat på finns det motstridiga intressenbeträffande översynens uppläggning. Jag hoppaslikväl att det skall bli möjligt att driva översynen ien avspänd atmosfär utan att vara hårt uppbundeni förväg.Som jag ser det har översynen att se till värdet avatt starka och representativa fackligaorganisationer har goda möjligheter att ta till varalöntagarnas intressen men också till de enskildaarbetstagarnas berättigade intresse av egetinflytande över sitt arbete och av personligintegritet.Det är min förhoppning att det skall gå att vinna enbred uppslutning kring de slutsatser översynen avden arbetsrättliga lagstiftningen leder fram till. Detär, som jag har sagt, inte fråga om att i grundenändra denna lagstiftning utan om att anpassa dentill ett arbetsliv i förändring. Kring huvudtankarnai denna lagstiftning har det vuxit fram enbred uppslutning, liksom en övertygelse om attlagstiftningen och anslutandeavtalsöverenskommelser har varit till gagn för såvälarbetstagarna som näringslivet och samhället i desshelhet.Jag skulle också i denna del vilja tillägga att detkänns angeläget att lagstiftningen anpassas till enny och modern arbetsmarknad. Den skall ocksåsärskilt ta fasta på behovet av att de minstaföretagen erfar att lagstiftaren sökt finnabalanspunkter som är rättvisa och objektiva.Herr talman! Så några ord om betänkande AU2,där ett antal motioner tas upp som gällerarbetstider, semester och ledighet. Vi har dennyordningen i betänkandet att vi börjar med attbehandla arbetstiderna för att därefter gå in påsemester- och ledighetsfrågor. Det får gärna tolkassom en liten markering av vad vi tycker är viktigt.När det gäller arbetstidsfrågorna har utskottet varitenigt. Det pågår ett rejält utredningsarbete för attförsöka åstadkomma mer flexibla arbetstider. Bl.a.skall utredaren pröva och se om det går att införabestämmelser om en årsarbetstid -- något som kankomma att innebära en integrerad lagstiftning omarbetstid och semester. Jag kan här redovisa attutskottet har haft kontakt med utredningen somfortskrider enligt planerna. Det finns alltså skäl föratt i betänkandet säga att utskottet ser positivt påden process som har inletts.Vad det gäller är ju att gå i en riktning där denenskilde arbetstagaren får större inflytande över sinarbetstid. Därmed får t.ex. föräldrarna störremöjligheter att förena arbetsliv och föräldraskap,det blir lättare att bedriva studier vid sidan avarbetet osv. Vi skall heller inte bortse ifrån att detäven från arbetsgivarhåll kan finnas önskemål omflexibilitet. Med hänsyn till att alla olika önskemåli fråga om arbetstider är individuella för just denarbetstagaren och kanske även för arbetsgivaren,är det logiskt att den pågående utredningen arbetarefter förutsättningen att överenskommelserna iarbetstidsfrågor bör ske så lokalt som möjligt. Närparterna är så pass överens om målen som är fallet,tycker jag att det är en uppgift för oss politiker attockså finna instrumenten. Men jag skall inte stickaunder stol med att det även i ett flexibelt systemfinns hakar, t.ex. att en enskild kan komma ikonflikt med sitt arbetslag.Vi har också uttalat att en ökad flexibilitet kaninnebära att kravet på generellarbetstidsförkortning blir mindre aktuellt.På semesterområdet har utskottet behandlat frågorom semesterns längd samt två för utskottetvälkända frågor om semesterlönefond samtsemesterlönegrundande frånvaro.Semesterlönegrundande frånvaro är en fråga somutskottet och har haft anledning attdiskutera praktiskt taget . Dels finns detönskemål att ytterligare orsaker till frånvaro frånarbetet skall bli semesterlönegrundande, dels finnsden motsatta ståndpunkten att särskiltsmåföretagen kan ha problem med betungandesemesterlöneutbetalning vid graviditetsledighetereller omfattande sjukfrånvaro. Utskottet hartidigare uttalat att såväl av jämställdhetsskäl somrättviseskäl bör semesterlagens regler omsemesterlönegrundande frånvaro ses över i syfte attundanröja de betydande negativa konsekvensernaför små företag med få anställda. Utskottet hardärför uttalat att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förändring av reglerna. pågårdet arbete också i denna del inom utredningen omflexibla arbetstider, och det är väl bara att ge sig tilltåls ytterligare någon tid, så får vi ett förslag påriksdagens bord.Jag hade en förhoppning om en bred uppslutningkring de arbetsrättsliga frågorna. Det är också minövertygelse att det i fråga om arbetstider, ledigheteroch semester skall gå att nå en bred uppslutningkring förslagen, som också alla skall kunnaacceptera, och en samsyn med arbetsmarknadensparter.Anf. 35 ():Herr talman! Dessa tre betänkanden kan närmastbetraktas som ett slags uppsamlingsheat. Till allrastörsta delen behandlas motioner från de partiersom nu är i regeringsställning. I motionerna tas uppfrågor som har drivits och som nukommer att ses över. Översynen av arbetsrättenoch medbestämmandet på arbetsmarknaden är ensådan fråga, där en utredning med nya direktivkommer att tillsättas i stället för den som tillsattesav den förra regeringen.Att dessa lagar behöver ses över och anpassas tilldagens arbetsliv är vi överens om mellan partierna,som vi har hört tidigare. Däremot är vi inte heltöverens om inriktningen. Vi kommer att fåanledning att diskutera dessa frågor många gångerframöver. Jag tänker inte gå in på några detaljer härnu. Det mesta har berörts.Arbetsrätten, inflytandefrågorna, arbetstiden ochsemestern -- det är områden som berör allamänniskor på arbetsmarknaden. Målet för oss icentern är ett arbetsliv där var och en vet att justhon eller han är viktig och behövs, att hennes ellerhans kunskaper, åsikter och erfarenheter ses somen resurs och tas till vara, där alla har möjlighet attutvecklas på jobbet och att arbetslivet på bästamöjliga sätt går att kombinera med vardagslivet.För kvinnor är det senaste särskilt påtagligt.Eftersom de i störst utsträckning har ansvaret föratt familjen skall fungera, är möjlighet tillinflytande över arbetstiderna viktigt, liksommöjligheten för småbarnsföräldrar att minska sinarbetstid.Vi har förhoppningar om att den pågåendeutredningen om arbetstider och semester skallöppna nya möjligheter. Jag tror också att vi harstora möjligheter att komma överens där. Det finnsinte så stora skillnader.För oss är det också viktigt att vi får ett arbetslivsom ger de enskilda människorna större inflytandeöver sin situation -- över sina arbetstider ocharbetsorganisationen. All erfarenhet visar att dettaockså ger större arbetstillfredsställelse, bättreresultat, lägre frånvaro och mindrepersonalomsättning, vilket också leder till ökadproduktivitet. Det är alltså ett gemensamt intresseför arbetsgivare och arbetstagare. Arbetsgivarnabörjar ju mer och mer att inse detta . Därför skerdet också en hel del förändringar ute på företagen.Det är angeläget att vi har en lagstiftning som intesätter onödiga hinder i vägen för flexibla lösningarsom är så enkla och lättbegripliga som möjligt utanatt för den skull åsidosätta den anställdes rätt.Den lagstiftning som vi har är mer anpassadtill stora företag. Den översyn som är aviseradkommer därför att mer ta hänsyn till deförhållanden som finns i de små företagen. Jag trorinte, som , att småföretagen kommeratt få svårare att rekrytera personal när det finnsvissa särregler för dem. Jag tror att den farhågan ärbetydligt överdriven. Det råder ju stor enighet omvikten av att satsa på de små företagen. Därför ärdet särskilt angeläget att vi nu får den häröversynen. Då känner småföretagen och de somarbetar där att lagar och regler inte är onödigtkrångliga.Det är litet beklämmande att höra företrädare förfackliga organisationer, det gäller kanske särskiltLO, hävda att den översyn av anställningsskyddetoch andra utredningar som skall ske skulle varanågot slags grundskott mot det fackliga inflytandet.Det är inte alls på det sättet. Det är ganskaangeläget att vi vänder på argumentationen. Det ärde anställda som är det viktiga, och facket är ju tillför dem. Facket skall arbeta för att ta till vara deanställdas intressen. De fackliga organisationernaskall självfallet ha möjlighet att göra det även ifortsättningen. Men det är mycket angeläget för ossatt underlätta för småföretagen att anställa flermänniskor. Därför vill vi vidga möjligheten tillprovanställning. Det gör vi helt enkelt därför att vivill öka möjligheterna att ge fler, särskilt ungdomar,möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Detär faktiskt det största problemet som vi har ,att många unga människor står utan arbete.Herr talman! Jag yrkar bifall till dessa trebetänkanden ur sin helhet och avslag påreservationerna.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande näringsutskottetsbetänkanden /92:NU4, NU1, NU2 och NU3samt arbetsmarknadsutskottets betänkanden1991/92:AU1, AU2 och betänkande NU4Mom. 1 (teckning av aktier i , m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes mot ettunder överläggningen framställt yrkande i enlighetmed meningsyttring av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 2 (försäljning av statens aktier iNordbanken)Utskottets hemställan -- som ställdes mot ettunder överläggningen framställt yrkande i enlighetmed meningsyttring av imotsvarande -- bifölls med acklamation.Mom. 3 (utredning av förhållandena i Nordbankenm.m. )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av -- bifölls medacklamation.Mom. 4 (granskning av bankinspektionens resp.finansinspektionens tillsynsverksamhet)Utskottets hemställan -- som ställdes mot ettunder överläggningen framställt yrkande i enlighetmed meningsyttring av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 5 (ökade befogenheter förfinansinspektionen)Utskottets hemställan -- som ställdes mot ettunder överläggningen framställt yrkande i enlighetmed meningsyttring av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 6 (kontroll av bankernas kreditgivningm.m. )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av -- bifölls medacklamation.Mom. 7Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU1Mom. 2 (handelspolitiska åtgärder för skydd avmiljön)Utskottets hemställan -- som ställdes mot ettunder överläggningen framställt yrkande i enlighetmed meningsyttring av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 4 (export av kärnteknisk utrustning)Utskottets hemställan -- som ställdes mot ettunder överläggningen framställt yrkande i enlighetmed meningsyttring av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU2Mom. 2 (utvinning av olja i , m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes mot ettunder överläggningen framställt yrkande i enlighetmed meningsyttring av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU3Utskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1Mom. 1 (översyn av den arbetsrättsligalagstiftningen)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 177 röster mot134 för utskottets hemställan med godkännande avden i reservation 1 av m.fl. anfördamotiveringen.Mom. 5 (arbetsbrist som saklig grund föruppsägning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot21 för ett under överläggningen framställt yrkandei enlighet med meningsyttring av Karl-ErikPersson. 2 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2Mom. 1 (generella arbetstidsreformer)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot17 för ett under överläggningen framställt yrkandei enlighet med meningsyttring av motsvarande del. 3 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 3 (återgång till 25 dagars semester)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 173 röster mot137 för utskottets hemställan med godkännande avden i reservation 1 av m.fl. anfördamotiveringen. 2 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att de påföredragningslistan återstående ärendena,skatteutskottets betänkanden SkU1 och SkU3,finansutskottets betänkanden FiU1, FiU2, FiU3och FiU4, lagutskottets betänkanden LU1, LU2,LU3 och LU4, försvarsutskottets betänkandenFöU1, FöU2, FöU3 och FöU4,socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU1 ochSfU2, socialutskottets betänkanden SoU1 ochSoU2, trafikutskottets betänkande TU1,jordbruksutskottets betänkandeJoU3 samt bostadsutskottets betänkanden BoU1,BoU2, BoU3, BoU4 och BoU5, skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.13 § Lotteriskatt m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU1 Lotteriskatt m.m. (prop. 1991/92:1).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 37 §. )betänkande AU3Utskottets hemställan bifölls.14 § Upphävande av lagen om skatt påomsättning av vissa värdepapperFöredrogs skatteutskottets betänkande1991/92:SkU3 Upphävande av lagen om skatt påomsättning av vissa värdepapper (prop.1991/92:34).Anf. 36 ():Herr talman! Det första skatteförslag som den nyaborgerliga regeringen lade fram för är detvi nu behandlar, nämligen förslaget om att avskaffaomsättningsskatten på aktiehandeln. Dokumentetoch dess innehåll liksom dess brist på innehåll geranledning till stor oro.I propositionen sägs att ett avskaffande avomsättningsskatten på aktiehandeln kommer attleda till att staten förlorar inkomster på brutto 3,3miljarder . hävdar regeringen attnettobortfallet är väsentligt mindre, men någonnärmare analys eller kalkyl som bygger under dettapåstående redovisas inte. I stället konstateras barahelt sonika att ''de slutliga effekterna är svåra attuppskatta''. Några förslag eller ens idéer om var debesparingar som blir den nödvändiga följden skallgöras finns inte ens antydda. Detta är vår första ochallvarligaste invändning.Som vi har visat i vår motion kommer statskassanunder 1992 som en följd av förslaget att dräneras påinkomster på 3--. Det långsiktigainkomstbortfallet kommer att uppgå till närmare 3miljarder per år.Den nye skatteministern förstföddevisar sig dess värre dessutom vara symptomatisk förden nya regeringens slapphet med statsfinanserna.I proposition efter proposition har regeringenunder hösten lagt fram förslag om betydandeskattelättnader, förslag som dessutom i mycket höggrad är inriktade på att kraftigt gynnahöginkomsttagare med stort sparande ochbetydande förmögenheter. I de flesta av dessapropositioner finns inte någon redovisning av hurförslagen skall finasieras. Konsekvenserna avdenna skattesänkaryra blir också mycket allvarliga.Vi kommer för vår del att presenteravår ekonomisk-politiska motion. I samband medatt vi gör det kan vi också visa på hur den borgerligaskattesänkarregeringens förslag kommer attförsvaga statsfinanserna med hela 15 miljarderredan under innevarande budgetår. Detta skersamtidigt som samma regering uttalar sin stora oroför det växande budgetunderskottet och gör allt föratt lägga ansvaret på den förra regeringen. Man kaninte låta bli att undra om det helt enkelt är enmedveten strategi från den nya regeringens sida.Vår andra invändning gäller regeringens hänvisningtill EG. Förslaget, liksom alla andra där dennahänvisning görs, saknar enligt vår uppfattning ennödvändig analys av den ökandeinternationaliseringens effekter för den svenskaekonomin och skattepolitiken. Frågor som måsteställas och besvaras är bl.a. följande:Hur internationaliserad och integrerad i andraländers ekonomier är den svenska ekonomin?Vilka skillnader i effektiva skattesatser på olikainkomster, sparformer, investeringar, etc. finnsmellan och andra utvecklade industriländerinom ?Hur känslig är rörligheten i fråga om olikaproduktionsfaktorer för sådana skatteskillnader?Jag konstaterar att transaktionsskatter av olika slagfinns i flera länder. Inom EG förs förvisso endiskussion om regler för denna typ av beskattning,men några beslut har ännu inte fattats. Någrabindande beslut finns alltså ännu inte ens för denuvarande medlemsnationerna -- och således ännumindre för oss.Vår tredje invändning gäller förslagetsfördelningspolitiska konsekvenser. Det är som viser det både nödvändigt och önskvärt att denfinansiella sektorn, som fortfarande står utanförden generella mervärdeskatten, ger sitt bidrag tillde gemensamma samhällskostnaderna. Ettavskaffande av omsättningsskatten på aktiehandelnbör därför leda till att denna sektor beskattas iandra former. Hur detta skall ske kommer vi attåterkomma till.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen ochdärmed avslag på regeringens proposition.Anf. 37 ():Herr talman! Jag har haft förmånen -- ellertvånget -- att här i kammaren mötaföreträdare för en socialdemokratisk regering. I dedebatterna har jag önskat mig en merideologisk regering som utgick från klassiskavärderingar inom arbetarrörelsen.I min önskan om en mer ideologisk regering har jagnu blivit över hövan bönhörd. Jag hade inte önskatatt bli så bönhörd. Vad vi har just nu är en regeringsom utgår från ren ideologi, den ideologi som ute ivärlden brukar kallas nyliberal ideologi. Mankunde kalla den något annat, men det är ettvedertaget begrepp. Jag hade en släkting som engång sade till mig att för mycket och för litetskämmer allt. Man skall visst ha en ideologi somstyr en, men den får inte bli så dominant att maninte anpassar ideologin till verkligheten. Det ärdetta problem vi har med den nuvaranderegeringen.Vad regeringen har lagt fram är en rad förslag tillskattesänkningar, och det här är det första vi har attbehandla. Man har ett slags aprioritänkande, attskattesänkningar ger tillväxt. Men hur ger ensänkning av omsättningsskatten på aktier merdynamik i den svenska industrin? Den svenskaindustrin har just nu problem med dåligproduktivitetstillväxt och fallande lönsamhet, menproduktiviteten ökar icke av att omsättningsskattenpå aktier avskaffas. Lönsamheten i industrin ökarinte av att omsättningsskatten på aktier avskaffas.Det här är alltså en ren symbolmarkering iekonomin. Det kan naturligtvis vara till viss nytta,men svenskt näringsliv består dock av en reellverklighet, och det är den som styr investeringsviljaoch produktion. Det är efterfrågan som styr vadsom produceras, inte ideologiska markeringar.Vad regeringen gör är att dränera statskassan påväsentliga inkomster. Växande och storabudgetunderskott är tillväxthämmande -- det ärman överens om inom all ekonomisk forskning.Det var tidigare ett paradnummer från denborgerliga sidan att kritisera budgetunderskotten,och sedan skapade de borgerliga själva storaunderskott när de förra gången satt iregeringsställning. Det är samma filosofi nu:skattesänkningar införs som gör det nödvändigt attdra ner på åtaganden i andra sektorer, att skära nedi byggsektorn och kommunsektorn. Det är kallt iekonomin, och då öppnar man fönstren för attskapa tillväxt, men det blir bara ännu mer kyligt iekonomin. Detta är den avgörande kritiskapunkten mot detta förslag.Herr talman! I propositionen redovisas olikaargument, men vi menar attregeringen där inte -- det framgår inte heller avbetänkandet -- kunnat visat på nödvändigheteneller några påtagliga fördelar av att omedelbartavskaffa omsättningsskatten på aktier. Vi skallbetänka att omsättningsskatten harhalverats, och att den s.k. valpskatten har slopats.Det är nog så att en alltför hög omsättningsskatt påaktier kan medföra störande inslag i ekonomin --för mycket och för litet skämmer allt, som jag sadetidigare. Men på den nuvarande nivån kan vi intepeka på några störande inslag i ekonomin av dennaskatt. Börsen i fungerar som enriskkapitalmarknad, och den har gått upp underden senaste tolvmånadersperioden -- det visar allaindex. Visst finns det problem på börsen, men dehänger snarare samman med händelser på deinternationella börserna än med denomsättningsskatt på aktier som finns i Sverige.Regeringen hävdar att det skulle leda till ettmarginellt bortfall av inkomster att slopaomsättningsskatten på aktier, men man har intekunnat redovisa några beräkningar som stöder dentesen. Socialdemokraterna talar om 3--4 miljarder.Jag vill ändå ge regeringen en poäng, och det är attbruttobortfallet inte är detsamma somnettobortfallet. Vi har räknat på detta, och viuppskattar att bortfallet är drygt 2 miljarder. Rättskall vara rätt. Vi ser att finansutskottetsmajoritet -- märk väl att det är en borgerligmajoritet -- har gjort ungefär samma beräkning ochkommit fram till att bortfallet torde röra sig om 1,5miljarder. Då kan vi anta att man har baissat sinaberäkningar en smula, för vi vet ju vart man villhän. Men inte ens med den målsättningen, dvs. vill räkna ned, har man klarat att komma nedtill mindre -- eller mer, hur man nu ser det -- än 1,5miljarder. beräkning på drygt 2miljarder torde alltså vara en ganska hyfsadsanning.Att godkänna ofinansierade skattesänkningar närbudgetunderskottet växer är inte försvarligt. Dettadriver återigen upp budgetunderskottet, pressarupp räntorna, hämmar investeringsviljan ochbromsar den ekonomiska tillväxt som så väl behövsför att bekämpa arbetslösheten. Det insåg BengtWesterberg när han en gång talade om faran medbudgetunderskott. Det har utgått upprepadevarningar om detta från såväl chefen som vicechefen för riksbanken.Men regeringen traskar på med en ideologiskkompass, och sedan får terrängen se ut hur somhelst. Om regeringen skulle orientera, skulle denha uppenbart svårt att skilja på bäck och mindreväg. Även om man går i bäcken säger man glatt attdet är en mindre väg -- det visar liberalismenskompass.Regeringen har inte gjort någrafördelningspolitiska analyser av sitt förslag. var den tidigare oppositionen, såvälvänsterpartiet som de borgerliga partierna, överensom att alla regeringens propositioner måste försesmed en noggrann konsekvensanalys. Det påtaladevi gång på gång för den socialdemokratiskaregeringen. I denna proposition finns ingakonsekvensanalyser. Här lyser fördelningspolitiskaanalyser med sin frånvaro.Regeringen kommer med argumentet att EGkräver att slopar omsättningsskatten påaktier. Det är ett fantastiskt argument. Det finns ettslags syndrom i , ett nationaldrag, sominnebär att vi svenskar vill vara duktiga. Det kanskeär ett lutheranskt, arbetsetiskt arv, och det är ettbra arv. Men man kan inte driva saker till övermått.Vi behöver inte anpassa oss till EG-regler som ännuinte finns. Det är väl att gå händelserna något iförväg. Det blir en lätt absurd stämning när mansäger att vi skall anpassa oss till ej befintliga regler,men som kanske kommer att antas, när vi inte enshar beslutat att gå med i EG. Vi skulle i så fallkunna ändra många regler i , om vi letadeupp alla förslag till direktiv som finns inom EG. Detfanns ett förslag om EG-direktiv förföretagsbeskattning som skulle höjaföretagsskatten i högst väsentligt. Detfanns ett förslag på kapitalsidan som skulle höjakapitalbeskattningen på vissa områden i Sverige.Men dem har vi inte anpassat oss till!