prot · GF0911 · 1991-10-16 00:00:00 — öppenarbetslöshet och iarbetsmarknadspolitiska åtgärder är siffror som vialdrig trodde att vi skulle behöva uppleva i Sverige.I mitt hemlän -- -- där vi tidigare hade enlägre arbetslöshet än genomsnittet i landet har lägetförvärrats snabbt, så att vi nu ligger betydligt högreän genomsnittet. Vi har speciella problem. Det ärteko, bilindustrin med dess underleverantörer samtneddragningar i kommunerna och i landstinget.Enligt länsarbetsnämnden kommer det närmasteåret att karaktäriseras av en kraftigt ökandearbetslöshet. Prognosen för är 6,4 %öppet arbetslösa. Befolkningen i harockså en genomsnittligt lägre utbildningsnivå än iövriga landet. Behovet av utbildningsinsatser påalla nivåer -- högskola, gymnasier, komvux,folkhögskolor och arbetsmarknadsutbildning -- ärdärför mycket stort.Jag har tagit som ett exempel på län medstora problem, väl medveten om att vi inte ärensamma. Det finns många andra län medmotsvarande problem.För att klara denna akuta kris krävs nu omedelbaraåtgärder i form av satsning på infrastruktur:utbildning, vägar och järnvägar. Det gällersatsningar i hela landet som kan sättas i gång snabbtoch som ger oss sådant som vi behöver förframtiden. I regeringsförklaringen står myckettydligt angivet att regeringen avser att utnyttjavarje del av den arbetsmarknadspolitiska arsenalenoch att AMS kommer att tillförasytterligare resurser. Detta har bekräftats avarbetsmarknadsministern alldeles . Det är denpolitik som vi i har hävdat i valrörelsen.Den öppna arbetslösheten och särskiltlångtidsarbetslösheten måste nedbringas så långtdet är möjligt. All erfarenhet visar att de som gårarbetslösa länge till slut inte står tillarbetsmarknadens förfogande. De slås ut. Förutomde rent mänskliga och sociala konsekvenserna stårvi då utan beredskap inför framtidakonjunkturuppgång.Det som är allra viktigast för framtiden är attförbättra den svenska ekonomin och skapaframtidstro i företagen så att de ger varaktiga jobb.Det har diskuterats och jag skall barasäga några ord om småföretagen. De åtgärder somvi föreslog i valrörelsen kommer att genomföras.Det är glädjande. Detta gäller även en förenklingav regelverket för de mindre företagen. Det ärviktigt att säga att det är tryggheten för dearbetslösa som vi slår vakt om.En annan allvarlig fråga handlar om att ungefär entredjedel av de arbetslösa står utanarbetsmarknadsersättning. Det är socialtoacceptabelt och leder till stor belastning påkommunerna vad gäller socialbidragskostnader. Vii har länge krävt att en allmänarbetslöshetsförsäkring skall införas. Dettakommer att utredas. Det är också positivt ochglädjande.Arbetsmiljöfrågorna är också viktiga.Bekämpningen av arbetslösheten får inte ta överkampen för en bättre arbetsmiljö och förrehabilitering. Arbetslinjen måste gälla. Arbetetför att minska förslitningsskador, arbetsskador ochandra arbetsmiljöproblem måste bedrivas medkraft. Den psykosociala arbetsmiljön måste ocksåuppmärksammas särskilt. Arbetslivsfondensresurser ger stora möjligheter till förbättringar. Deprojekt som har kunnat utvärderas visarentydigt på stor lönsamhet. Insatta medel betalarsig i form av minskad sjukfrånvaro ochminskad utslagning.Eftersom vi vet att arbetsskador ochförslitningsskador har ökat allrakraftigast bland kvinnor, är de åtgärder som kansättas in på kvinnliga arbetsplatser särskilt viktigaoch lönsamma. Det är bra att en stor del avarbetslivsfondens medel nu går till sådanaarbetsplatser. Det är därför också viktigt att fondenkan fortsätta sin verksamhet, vilket vi fick beskedom tidigare av arbetsmarknadsministern.En annan arbetsmiljöfråga är det inflytande somMona tog upp tidigare. All erfarenhet visaratt den som kan påverka sin egen arbetssituationockså trivs bättre, har mindre frånvaro och överhuvud taget mår bättre. Det gäller inte minstkvinnor. Jag säger det därför att vi vet att kvinnor iallmänhet har mycket litet inflytande på sinaarbetsplatser. Det är någonting som vi måste ochskall arbeta för att förändra.Anf. 79 ():Herr talman! När man har följt den allmänpolitiskadebatten och hört detlugnande besked som arbetsmarknadsministern hargett, kan man ändå instämma i hans ordval när hansäger att läget är oroande. Jag kom plötsligt atttänka på den gamla sångversen ''Löftena kunna ejsvikas. Nej, de står evigt kvar''. Jag tror attregeringen har fått litet kalla fötter och atteftertankens kranka blekhet ändå innebär att mansatsar på arbetslinjen. Det är bra.Många frågar sig : Kommer våradöttrar och söner att kunna ges en framtida utkomstom de bor i skogslänen? Kommer ochövriga skogslän att rymmas i det av regeringenmyntade begreppet Hela skall leva ochutvecklas?Jag verkar i ett av skogslänen, där vi uppleveren rätt så trist och besvärlig vardag. Dagensarbetsmarknad präglas av att antalet arbetslösaökar vid varje räkningstillfälle. Varslen stiger.Lediga platser är mer eller mindre obefintliga i vårabygder.Mitt eget hemlän, , har en betydandearbetslöshet med närmare 6 000 arbetslösa, eller3,av den yrkesverksamma befolkningen. Desex skogslänen redovisar totalt drygt 35 000arbetslösa och toppar därmed den föga smickrandearbetslöshetsligan med allt ifrån i de södradelarna i Norrbotten.Herr talman! Samtliga skogslän redovisararbetslöshetssiffror som ligger klart överriksgenomsnittet på . Under valrörelsen gickBörje och andra borgerligapartiföreträdare ut och sade att arbetslösheten intefår tillåtas stiga i någon del av landet.Verkligheten har redan sprungit förbiarbetsmarknadsministern och andra. Detta är denbittra sanningen.Samtliga branschområden berörs avlågkonjunkturen, men tillverkningsindustrin ochinte minst bygg- och anläggningsindustrin topparstatiskt sett. Krisen inom bygg- ochanläggningsindustrin är en direkt följd av deborgerligas vallöfte att riva upp det av riksdagentidigare antagna bostadsfinansieringssystemet.Som vi alla vet brukar byggare, beställare ochpartsorganisationer tillsammans med berördamyndigheter tidsplanera igångsättandet av jobben.Det har inte gjorts på många håll i landet. Därförser det ut som det gör. Jag förutsätter att man intekan tillåta en arbetslöshet som kanske ligger på 20--av de yrkesverksamma byggjobbarna inomvissa områden. Här måste regeringen vidtaåtgärder för att trygga sysselsättningen inom bygg-och anläggningsbranschen.TCO-distriktet i gjorde ett uttalandestrax efter valet. Man sade för det första att man villjobba, bo och leva i . För det andra ha en friare resursanvändning av AMS-medlen. För det tredje vill man att den befintligaarbetskraften inom den statliga sektorn skall få hajobben kvar, att den inte skall permitteras. För detfjärde förutsätter man att den nya regeringenfullföljer infrastruktursatsningarna. Det är viktigt.Inte minst vill man att satsningen på högskolornasker på ett konkret sätt.Nu är det bekymmersamt. får väl KjellEricsson, som skall upp till debatt, övertygaarbetsmarknadsministern och industriministern omatt det är viktigt att satsa på skogslänen och påVärmland och att det är viktigt att de vallöften somströddes före valet infrias. Detfinns en förväntan bland människorna hemma iVärmland och i skogslänen att de skall få jobb. Detfinns en uppsjö av objekt allt ifrån vägar, järnvägar,luffart osv. Får vi jobben skall vi nog klara avresten, säger de flesta värmlänningar . Vi är interädda att hugga i bara vi får chansen att hanågonting att bita i. Det är detta som är frågan.Jag såg en rubrik : ''Ministrar ger olikasignaler''. Det gällde arbetsmarknadsministern ochindustriministern som tydligen sänder på olikavåglängder. Jag hoppas attarbetsmarknadsministern ''tar ett snack'' medindustriministern och att man fullföljer det somsades i debatten här i kammaren om att detär viktigt att regeringen ser till att deregionalpolitiska synpunkterna vägs in i allaåtaganden från alla fackministrar. Det gällerstatliga verk, myndigheter, departement osv.En annan viktig fråga är hur satsningarna påhögskolorna kommer att ske . Kommerhögeralliansens idéer om att man bara skall satsa påuniversiteten vara det avgörande, då kan vi nogsäga god natt till regionalpolitiken, för högskolan iKarlstad och högskolorna i skogslänen och allaandra län har betytt och betyder oerhört mycket.Får de fasta forskningsresurser? Kommer enproposition att läggas fram under mandatperiodenså att vi får tillfälle att syna den närmare isömmarna? Jag förutsätter att man så småningomsuccessivt ger fasta forskningsresurser tillhögskolorna.Herr talman! Det är många frågor som hopar sig,men går snabbt. Jag hoppas än en gångatt kan övertyga ministrarna iregeringen om att det är viktigt att det satsas påVärmland och skogslänen.Anf. 80 ():Herr talman! När man hör får mannästan uppfattningen att det skulle vara den nyaregeringen som bär skulden för nuvarandearbetslöshet och nuvarande förhållanden. Ni har juhaft regeringsmakten , och det har blivit somdet har blivit. skulle alltså den nyaregeringen ha orsakat rådande förhållanden.Jag kan bara säga att har satsatpå arbetslinjen. Vi har också satsat på atthela skall leva och kommer att göra såockså i fortsättningen.Vi har tidigare här i debatten hört om de allvarligaproblem som vi står inför när det gäller vårekonomi och näringslivets konkurrenskraft ochsom direkt drabbar arbetsmarknaden. Dessasvårigheter gör också att de regionala obalansernaoch problemen förstärks.Vi står inför en situation på arbetsmarknaden somär värre än den vi hade ochbörjan av . Ja, det sägs ju numera att manfår gå tillbaka till 1930-talet för att hitta någotmotsvarande. I vissa kommuner i mitt hemlän är nuarbetslösheten , ochungdomsarbetslösheten är långt värre.För att klara denna svåra situation behövsåtgärder -- behoven har funnits där länge, någotsom jag påpekat tidigare i denna kammare -- påbåde kort och lång sikt. På lång sikt är det ettabsolut måste att ge näringslivet förutsättningar attbli konkurrenskraftigt gentemot vår omvärld. Vihar en situation där stora delar av vår industrihar bekymmer.Inom vissa delar av verkstadsindustrin, t.ex.bilindustrin, är det mycket bekymmersamt, intebara för och utan också för deras mångaunderleverantörer på olika orter i Västsverige.Men också många andra delar inom svensk industrihar det svårt, vilket gör att det nu måste vidtasmånga olika åtgärder för att förbättra situationen.Den nya regeringen får därför nu ett mycket tufftarbete med att ge vårt näringsliv den injektion sombehövs för att få fart igen. Det centrala målet måstenu vara att återvinna utvecklings- ochtillväxtkraften i svensk ekonomi. Men det kommeratt bli en lång och mödosam väg att gå.Regeringsdeklarationen anger färdriktningen föratt förändra och förbättra . Det behövskonkurrensbefrämjande åtgärder, och deterfordras en satsning på och utbyggnad av eftersattinfrastruktur. Det kommer att göras ökadesatsningar på utbildning och forskning. Det behövsockså ökade investeringar i ny teknik så att våraföretag kan utveckla och tillverka sina produkter iSverige.En mycket väsentlig del i arbetet med att åter göraSverige till en ledande industrination blirsatsningen på småföretagen. Förmögenhetsskattenpå arbetande kapital skall avskaffas, arvsskattenlindras, de sociala avgifterna på vinstandelar iföretag tas bort och regelverken för de mindreföretagen förenklas. Sedan kan tilläggas attlöntagarfonderna kommer att avskaffas. Det är ensymboliskt viktig handling.Riskkapitalförsörjningen till småföretagen måsteockså förbättras. Det planeras en omfattandeutförsäljning av statliga företag för att spridaägandet. Frigjorda medel kan man sedan användatill offensiva investeringar i infrastruktur.Många småföretag finns inom turistnäringen.Denna näring har som bekant sedan den nyaturistmomsen infördes haft stora problem. Därförär det nu viktigt att momsen på turism, hotell ochrestauranger samt resor sänks. Kombinationen avsänkningen av turistmomsen med momsen påinrikes persontrafik och sänkningen avarbetsgivaravgifterna i inlandet kommerförhoppningsvis att ge turistnäringen ny fart i vårtland.Som jag tidigare nämnde finns satsningen påinfrastruktur med i regeringsförklaringen. Dennasatsning kommer att bli synnerligen angelägen närdet gäller att förbättra förutsättningarna förnäringslivet i hela . I mitt hemlänVärmland, som på många andra platser i vårt land,finns det ett stort behov av investeringar i vägar,järnvägar, flyg och utbildning.De medel som satsas i under densocialdemokratiska regeringen har varit alltförsmå. Detta har gjort att det finns en storeftersläpning på nödvändiga investeringar.Strax före valet kom beskedet att E 18 mellan Hånoch skulle byggas om. Och detta är jagtacksam för. Vi har länge kämpat för att få byggabort denna flaskhals. Det finns dock många andravägar, t.ex. vägarna 45, 61 och 62 samt mångagrusvägar, som måste få en genomgripandeupprustning.Likadant är det med järnvägen ----Olso. Där finns också stora behov avinvesteringar, liksom när det gäller en ny flygplats iVärmland. I den tid av arbetslöshet som vi nuupplever måste det vara riktigt med dessainvesteringar, som direkt ger arbetstillfällen, mende skapar också underlag för bättre förutsättningari framtiden.Utöver vad jag nu har angivit kommer på kort sikthela arsenalen av övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder att behövas för att man skall komma tillrätta med dagens arbetslöshet.Herr talman! Jag vill också säga några ord om vårtjordbruk, som befinner sig i en omställningsperiod,vilken har skapat stort misstroende inom näringen.Även här gäller det att skapa förutsättningar för enframtida stark näring i hela landet. Vårriksdagensändringar till det sämre av 1990 årslivsmedelspolitiska beslut gör att många känner enstark oro för framtiden. Därför är det bra att dennafråga tas upp i den nya regeringens deklaration.Det kommer att tillsättas en särskildkommission som skall följa arbetet medjordbrukets omställning. Om vi vill bevara ettsvenskt jordbruk och slå vakt om ett öppet ochlevande kulturlandskap, måste vi också geekonomiska förutsättningar för detta.När det gäller jordbruket i norra sades deti beslutet att lönsamheten ej skulleförsämras i någon nämnvärd omfattning. Trotsdetta har lönsamheten försämrats högst avsevärt.Därför är det viktigt att den grupp som skall se överstödet till jordbruket i norra snabbtkommer med ett positivt förslag som ger näringenframtidstro.Anf. 81 () replik:Herr talman! Som ledamot av en borgerligregeringskonstellation är nu en avdem som skall påverka och se till att jobben skapasdär de bäst behövs. Det var egentligen inte någonanklagelse som jag kom med. Vi har dock haft enhygglig arbetsmarknadssituation totalt sett iVärmland under de senaste 6--8 åren. Jag har varitmed så länge att jag har upplevt en fördubbladarbetslöshet jämfört med den som vi har --detta under skilda regeringar med olikakonstellationer.Kjell sade att regeringen har en tung ochmödosam väg att vandra. Det är klart, men deförsta stapplande stegen kan nu börja tas. Det ärvad folk ute i bygderna förväntar sig.Jag har inte varit nöjd med resursfördelningen i allalägen. Men framtiden får väl utvisa om det är dentidigare socialdemokratiska regeringen som harsatsat mest eller om den nyvalda borgerligaregeringen kommer att satsa mer. Detta kan vi juträta om i ett senare skede när vi har fått ytterligarebevis.Min rekommendation till och tillmina kolleger på Värmlandsbänken är: Gå till erapartiers regeringsföreträdare, främst tillindustriministern och arbetsmarknadsministern,och se till att det så långt möjligt skapas jobb i vårahemlän. Det är och skogslänen som i dagär mest utsatta. Där är det 35 000 personer som gårutan jobb.Anf. 82 () replik:Herr talman! sade attsysselsättningen i har varit god under desenaste åren. Så har situationen egentligen varitunder i hela vårt land.Devalveringseffekten bidrog också till att skapaarbetstillfällen. skedde det eneftersläpning av nödvändiga investeringar. Dennaförsummelse gör att man nu ligger efter på mångaolika områden. Detta slår dubbelt hårt, inte minstmot bilindustrin. Där behövs det nya investeringarför att man skall kunna producera nya delar tillt.ex. klarar man intekonkurrensen med utlandet. Här måste det till enutveckling av ny teknik som kan vara till hjälp förbilindustrin att bli konkurrenskraftig, även iSverige.Tidigare i dag kunde vi lyssna tillarbetsmarknadsministern. Han lade fram ett paket,där han presenterade olika åtgärder som behövervidtas, inte minst när det gäller inlandet, såsomsatsningar på infrastruktur, på vägar, järnvägar,utbildning och också på den högre utbildningen utei regionerna. Allt detta är viktiga åtgärder som dennya regeringen har tagit upp i sinregeringsdeklaration och som jag och andrakommer att arbeta för.Anf. 83 AXEL ():Herr talman! På arbetsmarknads- ochregionalpolitikens områden har vi varken råd ellertid med en politisk smekmånad. Dag för dag ökararbetslösheten i skogslänen och närmar sig snabbttvåsiffriga procenttal. Ansvaret vilar tungt på dennye arbetsmarknadsministern och den nyaregeringen.Ett paket har utlovats, men ingenting har sagts ominnehåll och omfattning. I den omfattanderegeringsdeklarationen inleds det lillaregionalpolitiska avsnittet med en kort men mycketförpliktande mening: ''Hela skall leva''.Det är bra, men hur tänker regringen gå till väga?Herr talman! I behövs storainfrastrukturella satsningar. Projekten är klara, ochdet som fattas är beslut av den nya regeringen omigångsättning.Det behövs förbättringar av mellan Söderhamnoch , snabbtåg --,upprustning av norra stambanan genom länet samtsist men inte minst: en nödvändig förstärkning avhögskolan i , och det står högstupp på vår dagordning.Herr talman! Hur skall en regering med storaskattesänkningar för främst kapital- ochförmögenhetsägare som övergripande mål kunnaställa upp med tillräckliga resurser? Och finns denpolitiska viljan utöver arbetsmarknadsministernsvilja? Han måste ju ha den övriga regeringen medsig. Hur skall den i oppositionsställning så vältaligeoch engagerade glesbygdsförespråkaren få med sig sin marknadsinriktaderegeringschef på nödvändiga regionalpolitiskainsatser i skogslänen?Herr talman! Frågorna är många, men svaren lärnog dröja. sprider sig oron ochmisstron bland folket i allmänhet och i skogslänen isynnerhet. Vi socialdemokrater kräver aktiva,kraftfulla åtgärder, nu.Nödvändiga strukturella investeringar i de statligaföretag som i stor utsträckning dominerarskogslänens arbetsmarknad måste genomföras. Visäger nej till den omfattande utförsäljning avstatliga företag som regeringen aviserat -- det löseringa långsiktiga problem i skogslänen. Vi säger jatill en ökad vidareförädling inom basnäringarnaoch ja till omedelbara, nödvändigainfrastruktursatsningar i skoglänen.Herr talman! I det borgerliga regeringsunderlaget idenna kammare ingår mina kolleger pålänsbänken: (), (), () och ().När jag tittar ut över den nu nästan tommaGävleborgsbänken, kan jag konstatera att intenågon av mina borgerliga kolleger anser det varaintressant att närvara i kammaren eller att deltaunder den regionalpolitiska debatten. Jag vill ändåvia protokollet ställa några frågor till mina kolleger:Hur ställer ni er till regeringens aviserade förslag attslopa den nuvarande skatteutjämningen mellanrika och fattiga kommuner utan att man harredovisat vad man tänker sig i stället? Vad har ni attsäga om förslaget om en högsta tillåtnakommunalskatt på /skattekrona? Stödjer nidessa förslag? Om svaret är ja, betyder det att nimedvetet ställer upp på en påtvingad socialnedrustning i samtliga tio kommuneroch i vårt landsting. Är skattesänkningar viktigareockså för er än en rättvist fördelad och bra välfärdför de människor som lever och bor i ?Herr talman! Vi socialdemokrater kommer med allkraft att motarbeta alla försök att försämraförutsättningarna för människor att leva och bo iskogslänen.Solidaritet mellan olika delar av vårt land, en rättvisfördelningspolitik och en regering som utvecklarförutsättningar och inte avvecklar dem behövs omhela skall leva.Anf. 84 ():Herr talman! I det regionalpolitiska avsnittet avden här debatten vill jag med anledning av desenaste dagarnas händelser i belysasituationen för flyget i , dvs. iVänersborg, , och Lysekil.Flyget har haft stor betydelse förnäringslivets utveckling i . Snabba in- ochutrikestransporter har blivit allt viktigareförutsättningar för olika verksamheter.Betydelsen av goda kommunikationer har ocksåspeglat sig i resandeströmmen från , som regionens flygplatsheter. har antalet resande ökat frånnågot 10 000-tal vid decenniets början till ca160 000 resenärer under 1990.Trollhättan--har blivit flygplats intebara för utan också för delar av ,och . Exempelvis harglesbygden i genom flygplatsen knutits tillacceptabla förbindelser med resten av landet. Detär ingen överdrift att påstå att spridningseffektenför flyget är god till och stora delar avBohuslän.Av kända skäl, herr talman, har flygverksamheteni år minskat i landet. Detta gäller också för Fyrstadsflygplats, som fått vidkännas en nedgång medomkring 20--25 %.Detta har skett i när det konsortium medberörda kommuner som driver flygplatsen har haftuppgiften att undersöka förutsättningarna förbyggnation av en ny flygplats i regionen. Dennuvarande flygplatsen är nämligen otillräcklig ochutgör ett provisorium. Den har även betydandemiljömässiga brister.Flygplatsfrågan har naturligtvis lokalt varit en storfråga i valet. Resultatet av de populistiskaströmningar som fått fotfäste i partierna har lett tillatt flygplatsbolaget beslutat attskrinlägga alla planer på en ny flygplats. Skrämdaav en högröstad opinion har de som för inte så längesedan var ense om att en ny flygplats inomöverskådlig framtid är nödvändig för regionen ochdess näringsliv nu förmåtts att helt avsluta alltarbete på en ny flygplats.Jag förstår att man, i när antalet flygresenärerminskar, inte går ut och fullföljer byggandet av enny kostnadskrävande flygplats. Jag kan emellertidinte förstå hur man helt plötsligt kan tänka såkortsiktigt att man inte mer funderar över vad sompå sikt kommer att hända i regionen. Det finnsanledning att befara att man med det beslut som nuhar fattats har gjort regionen en stor otjänst.Herr talman! I med omland borflera hundratusen människor. Det är ingenöverdrift att påstå att flyget har varit av storbetydelse för regionens utveckling. Ändå är detlångt kvar innan flyget i når samma nivåersom i jämnstora befolkningskoncentrationer, t.ex.i Karlstads- och Jönköpingsområdet. Där är flygetbetydligt större än vad det är i . När Fyrstadnu, trots det jämförelsevis låga antaletflygresenärer, tycks stå inför betydandeinskränkningar i verksamheten, är jag övertygadom att det kommer att innebära betydandesvårigheter för den här regionens utveckling. Somjag ser det finns det anledning att hysa stor oro förhur bl.a. näringslivet och den nya statligahögskolan i området kommer att utvecklas underde närmaste åren.Eftersom är en kommunaltdriven flygplats så är den i första hand inte enstatlig angelägenhet. Det torde emellertid vara enalldeles uppenbar risk för att som helhet iökad grad blir en angelägenhet för riksdagoch regering. Tillväxten i regionen är förnärvarande svag och arbetslösheten har, som enföljd av den förda politiken i vårt land ökatmarkant. Regionen är också mycket beroende avett fåtal stora industriföretag.Med det här, herr talman, har jag velat fästariksdagens uppmärksamhet på hur kortsiktigaförändringar i antalet flygresenärer kan fåbetydande konsekvenser för ett arbete med enflygplats som faktiskt bedrivits långsiktigt. Det ärmin förhoppning att de kommunala företrädarna iFyrstad åtminstone som ett minimum fortsätter attpå utredningsnivå arbeta vidare med en nykapacitetsstark flygplats för regionen. Sannoliktblir det då också en angelägenhet som staten ochandra intressen måste engagera sig i. Med detta villjag ha sagt att det just inte är läge för attfullfölja byggandet av en ny flygplats. Däremotmåste beredskapen finnas för att en ny flygplatsskall kunna anläggas när behov finnsdokumenterade. Ingen skall bli förvånad om detvisar sig att en sådan flygplats måste stå klar ochanvändbar före 90-talets slut om inte regionen skallhalka efter.