prot · GE0996 · 1991-04-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:96Onsdagen den 17 aprilKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 april.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:173 till skatteutskottetMotionerna1990/91:U14--U17 till utrikesutskottet1990/91:K46--K59 till konstitutionsutskottet1990/91:So59--So62 till socialutskottet1990/91:N96 till näringsutskottet1990/91:So65--So70 till socialutskottet1990/91:N97--N99 till näringsutskottet1990/91:Bo55--Bo59 till bostadsutskottet1990/91:N100--N105 till näringsutskottet1990/91:So63--So64 till socialutskottet1990/91:Jo142--Jo152 till jordbruksutskottet1990/91:Sk58--Sk63 till skatteutskottet1990/91:Fö21 till försvarsutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialutskottets betänkande 1990/91:SoU124 § Särskilt kommunalt bostadstillägg tillfolkpensionFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU19 Särskilt kommunalt bostadstilläggtill folkpension (prop. 1990/91:119).Anf. 1 ():Herr talman! Så står åter inför en''brandkårsutryckning'' till följd av en felaktigpolitik, som drabbar våra svagaste i samhället,pensionärerna, de äldre.Det som vi moderater länge varnade för, nämligenatt låginkomstpensionärerna skulle få stå medmössan i hand vid socialbyråerna som en följd avskatteomläggningens finansiering, blev tyvärrverklighet.Vi uppmärksammade detta under flera debatter ianledning av den planerade skatteomläggningen,och vår partiledare sade, bl.a. under denallmänpolitiska debatten , att pensionärerskall kunna leva på sin pension, likaväl som viandra skall kunna leva på vår lön. Han var välmedveten om situationen för hundratusentalspensionärer, som drabbats av kraftigakostnadsökningar men inte fått någraskattelättnader. Till yttermera visso harbasbeloppet manipulerats så att en ensamståendepensionär förlorar ca 140--. pådetta.Jag har sällan fått så många personliga kontakter iett ärende som i detta. Förtvivlade pensionärer harringt och berättat att de har fått hyrorna höjda med400--. , att matkostnaderna stigitkraftigt liksom resekostnaderna på grund av ny ochökad moms utan att de har fått någon skattelättnad.I utskottet har vi uppvaktats såväl avPensionärernas riksorganisation som av , som båda har framhållit att detär skatteomläggningen som till övervägande del harorsakat problemen. I utskottsbetänkandetredovisas att av en hyreshöjning om 24 %härrör sig från skatteomläggningen.Vi moderater krävde ett skyndsamt förslag för att lösapensionärernas problem, såväl kortsiktigt som merlångsiktigt.Det var förvånande när regeringsledamöter i detlängsta hävdade att alla pensionärer skulle få enrealt höjd standard som en följd av skattereformen.Inte mindre förvånande var det att de försöktebortförklara verkligheten, eller somsocialministern i ett TV-program sade att hon intealls hade räknat med att skatteomläggningen kundefå så negativa effekter. Det är precis sammalomhördhet och dåliga inlevelseförmåga införvanliga människors villkor frånsocialdemokraternas sida som biträdandesocialministern manifesterade när han för inte sålänge sedan deklarerade att man hade bortsett frånhur stor ensamheten kunde bli hos de riktigt gamlaoch att det behövdes vårdformer mellan det egnahemmet och långvården.Tänk om ni socialdemokrater hade lyssnat till oss itid!När pensionärernas protester fortsatte att varahögljudda lovade statsministern att detskulle läggas fram ett förslag som skulle förbättraderas ekonomiska situation.Efter mycket lång väntan lades ett förslag fram,som i omarbetad form diskuteras här , vilketjag betonar.Förslaget gick ut på att de pensionärer som hamnatunder socialbidragsnormerna i resp. kommunskulle få ett extra kommunalt bostadstillägg under1991 som skulle betalas retroaktivt fr.o.m. den 1januari 1991. Staten skulle stå för kostnaden framt.o.m. , medan utbetalningen underresten av året skulle bekostas enligt de vanligareglerna för bostadstillägg till pensionärer, dvs. attstaten skulle stå för av kostnaderna.Vi moderater kunde gå med på förslaget som enförsta nödfallsåtgärd, ett provisorium och ingentingannat. Vi påtalade dock att förslaget hade enallvarlig begränsning, det gällde endast de 50 000--60 000 pensionärer som hamnade undersocialbidragsnormen, vilken dessutom varierarstarkt från kommun till kommun. Övriga flerahundra tusen pensionärer skulle bara få nöja sigmed att konstatera löftesbrottet.I vår motion i anledning av propositionenframförde vi med kraft att kostnaderna för detsärskilda bostadstillägget skulle åvila staten ochinte kommunerna, som regeringen föreslog.Vi ansåg vidare att utredningen om det framtidaKBT borde vara parlamentarisk och inte enenmansutredning. Vi anförde dessutom attregeringen skyndsamt måste utreda det moderataförslaget i pensionsberedningen om en successivuppräkning av folkpension och pensionstillskottoch motsvarande höjning av ''golvet'' inom ATP.Denna sistnämnda fråga behandlas i detbetänkande som diskuteras senare i dag.Herr talman! Utskottet har i enighet ändratpropositionens förslag på en del punkter. Det gällerbostadskostnaderna, som skall bedömas skäligaenligt norm för bostadskostnadervid beräkning av underhållsbidrag.Socialbidragsnormen skall bedömas lägst enligtsocialstyrelsens normer dess allmänna råd. Särskiltbostadstillägg t.o.m. april månad skall tillämpasenligt de normer som gällde t.o.m. den 1 februari1991, men därefter skall ändringar av normernaefter beaktas. Uskottet beräknar nuatt ytterligare 5 000--6 000 pensionärer kan få ennågot förhöjd levnadsstandard genom detta.Vi moderater har tillsammans med folkpartietliberalerna, och reserverat ossmot att kommunerna skall ha kostnadsansvaret.Kommunerna har ingen skuld iskatteomläggningens effekter, och de har framförallt, vilket vi har tagit fasta på i reservationen.redan antagit sina budgetar. I finansplanen står detfaktiskt att staten inte skall ålägga kommunernaextra utgifter, bl.a. med hänsyn till skattestoppet,och detta är ett löftesbrott!Som en följd av vårt ställningstagande har vi ireservation 5 anslagit 15 milj.kr. utöver regeringensförslag.Vi har tillsammans med liberalernaockså reserverat oss till förmån för att särskilt KBTockså skall kunna utgå till pensionärer som hamnatutanför socialbidragsnormen men som inte ärberättigade till KBT.I reservation 6 har vi tillsammans med miljöpartietframhållit behovet av kostnads- ochkonsekvensanalyser, inte minst för kommunernasdel.Herr talman! Jag skall med hänsyn till kammarenstid be att få yrka bifall endast till reservation 3.Anf. 2 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas somGullan sade det särskilda kommunalabostadstillägget till pensionärer.Den ekonomiska politiken har en avgörandebetydelse för alla människors välfärd. För attlångsiktigt trygga de värden ett gott samhällebygger på måste först kampen mot inflationenvinnas. Inflation leder till urholkadkonkurrenskraft och en snabbt stigandearbetslöshet. Den orsakar också en godtycklig ochorättvis omfördelning av ekonomiska tillgångar isamhället, ofta till nackdel för de äldre. Den ledervidare till höga räntor, som bidragit till dehyreshöjningar som skapar ekonomiska problemför vissa pensionärsgrupper.För att trygga pensionerna för framtiden måste viockså ha ekonomisk tillväxt. Det nuvarandepensionssystemet förutsätter en genomsnittligtillväxt på per år.Skattereformen är en investering i en bättreekonomisk utveckling och som sådan oerhört viktigför dagens och framtidens pensionärer. Den ökadetillväxten skall förutom att långsiktigt tryggapensionerna också garantera resurser till bl.a.sjukvård.Jag vill understryka att dagens proposition inte harnågot samband med skattereformen.Hyreshöjningarna fr.o.m. ligger på ca24 %. är en följd av skattereformen. Depensionärer som avses bli kompenserade meddagens proposition, alltså de som endast harfolkpension och pensionstillskott eller mycket lågATP, fick ingen skattesänkning, därför att de intebetalar någon skatt. De kompenserades i ställetgenom höjt pensionstillskott och höjt tak för detkommunala bostadstillägget (KBT). Jag vill förGullan på nytt betona att det inte ärskattereformen utan regeringens allmännaekonomiska politik som har orsakatkostnadsökningarna. Hyreshöjningar som inte harsamband med skattereformen kommer ju också attpåverka basbeloppet nästa år.I början av detta år stod det klart atthyresökningarna skulle bli stora och att ett antalkommuner inte höjde taket för KBT.Något sådant underlag fanns inte att tillgå tidigareunder 1990, bl.a. eftersom kommunernas beslutbeträffande KBT fattades på senhösten.Folkpartiet liberalerna anser att det är självklart attpensionärer med låg pension och hög hyra måste fåkompensation för de fördyringar som har inträffat.Detta påpekade vi för regeringen i ett tidigt skedeoch anser att dagens proposition är en följd avdenna kontakt.Vi har föreslagit att reglerna förKBT skall vara lika i alla kommuner. Detta harmajoriteten motsatt sig. Konsekvensen av detta servi . Vore reglerna för KBT enhetliga, skulle detvara mycket lättare att hjälpa de pensionärer somhar hamnat i en svår ekonomisk situation. Dengenomförda höjningen av KBT ochpensionstillskottet har förbättratpensionärernas ekonomiska villkor. Men dessaförändringar kan begränsas av de kommunalabesluten. Vi ser utskottets förändring avpropositionen som ett steg i rätt riktning motenhetliga regler.I propositionen föreslås att staten och kommunernaskall dela på kostnaden för det särskildakommunala bostadstillägget. Staten skulle ta helakostnaden ochdärefter som vanligt . Utskottsmajoriteten hargjort en mindre förändring så till vida att staten ger40 % i stället i bidrag från maj månad.Vi motsätter oss regeringens förslag attkommunerna skall betala en del av räkningen fördet särskilda kommunala bostadstillägget.Visst finns det vissa skäl som kan anföras för ensådan lösning. Men från kommunalt håll har starkainvändningar riktats mot regeringens förslag idenna del. Man har pekat på att det har framlagtsefter det att kommunala budgetar gjorts upp och attdet därför försvårar kommunernas ekonomiskaplanering i en redan trängd situation.Vi har för vår del tagit intryck av denargumentation som företrädare förkommunsektorn har framfört. Landetskommunpolitiker brottas med svåra problem ochmöter viktiga utmaningar, inte minst i vad gällerden förnyelse av den offentliga sektorn som är enav 90-talets politiska huvuduppgifter.I detta läge är det av central betydelse att statenundviker att agera på ett sätt som blandkommunpolitiker skapar en känsla av att statenlägger på kommunerna ekonomiska bördor utanförvarning och utan att ge kommunernamöjligheter att anpassa sin verksamhet till nyavillkor.Mot denna bakgrund föreslår vi att staten tar helakostnaden för denna tillfälliga åtgärd. Detta sägervi i reservation 3 tillsammans med ,och . Jag vill här yrka bifall tillden reservationen.Herr talman! Jag vill till slut återigen framhållafördelen med att KBT utgår efter enhetliga regler ihela landet. liberalerna har även idenna motion föreslagit en utredning, som bör gesdirektiv att skyndsamt utarbeta förslag för att denya reglerna skall kunna träda i kraft den 1 januari1992.Folkpartiet liberalerna står givetvis bakom allareservationer som har undertecknats av de liberalautskottsledamöterna, men jag yrkar som sagt bifallbara till reservation 3.Anf. 3 () replik:Herr talman! Jag skall inte träta med BarbroSandberg. Det viktiga är ju att vi i en brydsamsituation hjälper pensionärerna. Jag vill dock erinraom vad själv sade, nämligen att ca14 % av är en direkt följd avskatteomläggningen. Såväl SPF som PRObetonade ju vid utskottsbesöket att det helaberodde på skatteomläggningen.Skattereformen innebar ju inte någon sänkning avskattetrycket för de enskilda människorna.Däremot måste vi betala höjd och ny moms, ochdet drabbar pensionärerna lika mycket som ossandra. Skattetrycket har också fört med sig attinflationen har ökat. Vi har fått en ökning avfastighetsskatterna, osv. Allt detta har gjort attpensionärernas situation har blivit ohållbar, dvs.såväl på grund av skatteomläggningen som pågrund av det alltför hårda skattetrycket i landet.När det gäller pensionärer med låg ATP har detdess värre visat sig att somliga t.o.m. har vidkäntsen viss sänkning av sina pensioner. Tyvärr har alltdetta gjort att alla pensionärer har fått det sämre.Kanske har de som har höga pensioner klarat signågorlunda bra, men låginkomstpensionärerna igemen har fått det sämre.Anf. 4 () replik:Herr talman! Varken eller jag ärekonomisk expert och därför tycker jag inte att viskall diskutera ekonomiska frågor. Jag vill ändåbemöta . Hon sade att allapensionärer har fått det sämre. Detta tycker jag ären alltför grov överdrift.Jag vill också tala om för attbasbeloppet, pensionstillskottet och taket för KBThöjdes just därför att de svagaste pensionärernainte fick någon skattesänkning. Att påstå att de13 % inte är kompenserade med hänsyn tillhyreshöjningar är alltså felaktigt.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag håller med om att det här faktisktinte är en skattedebatt, men eftersom jag blevapostroferad måste jag få försvara mig.Basbeloppet har ju manipulerats, varförpensionärerna har fått det sämre också av denanledningen. Sedan talade jag faktiskt inte om allapensionärer. Jag sade att de som har relativt högaATP-pensioner säkert har fått en viss förbättring,medan låginkomstpensionärerna i genomsnitt harfått det sämre.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag skall kanske råda GullanLindblad att läsa underlaget för den s.k.manipuleringen med basbeloppet. manbasbeloppet rakt över gynnar det ju många andragrupper som får kompensation genomskattesänkningar. Vi har alltså gjort de andrajusteringarna just med tanke på de pensionärer sommissgynnas av att basbeloppet inte höjs fullt ut. Dehar fått pensionstillskottet i stället.Anf. 7 ():Herr talman! Det är många som spår attregeringens svek mot låginkomsttagare och desämst ställda pensionärerna kommer att leda tilldenna regerings fall. Inte minst dagens debattkommer att grundligt bevisa vad som har varitregeringens avsikter, som inte innefattat något stödtill de sämst ställda förrän oppositionen blivit såstark bland allmänheten att regeringen tvingats tillreträtt.Min första fråga till blir därför omregeringen varit omedveten om den situation somskulle uppstå när skatteomläggningengenomfördes. Om så inte har varit fallet, hur kunderegeringen låta bli att tidigare korrigeraskatteomläggningens effekter? Hoppades man påatt protesterna skulle tystna och försämringarnaaccepteras?Det var först när hyran skulle betalas somregeringen gav en offentlig reaktion på deförsämringar som inträffat. Statsministern gick utoch lovade mycket mångtydigt att ett extrakommunalt bostadstillägg skulle korrigeraorättvisorna.Redan i fjol gav socialdemokraterna i en rapport enredovisning av vilka effekter skatteomläggningenskulle ge för de pensionärer som hade låg pensionoch hög hyra. Man lade till en brasklapp att det ivissa fall kunde bli minuseffekter omhyreshöjningarna blev högre än de som beräknats.Sanningen att säga räknade man i exemplet med enrelativt låg hyra, och redan då visades svagheternai skattesystemet beträffande just denna grupppensionärer. Detta hade man tydligen glömt närpensionärerna fick sina hyresavier ochhyreshöjningen och de övriga kostnadsökningarnaslog igenom.Man kan dock inte påstå att regeringen inte kändetill de väntade försämringarna. Förutom rapportenförekom en ström av brev och uppvaktningar frånpensionärsförbunden. I hade vi fråncenterpartiet motioner, där det varnades för deeffekter som vi nu har sett. Mot denna bakgrundvore det intressant att få ett besked frånregeringspartiets representant i debatten. Varförgjorde regeringen inte något åt detta redan ijanuari? Var avsikten att först göra det ekonomisktbesvärligt för pensionärerna för att sedan kunnarycka ut och vara räddare i nöden? Det är ju valår.Socialministern fick det hett om öronen i mitten avjanuari då alla brev kom. Det var främstensamstående kvinnor med låg eller ingen ATPsom beskrev den ekonomiskt svåra situation som dehamnat i. Det var arga och upprivna pensionärersom med besvikelse uttryckte sin oro.Med . i handen när hyran var betald skullede klara kostnadsökningarna beträffande vård, matoch annan service. Det gick bara inte ihop för dem.Så pass förstod nog också regeringen. En pensionärsade så här: ''Det är bittert att behöva leva påsocialhjälp på ålderns dag. Jag har varit en aktivsocialdemokrat som har varit med och jämnatvägen för det välfärdssamhälle som byggts upp. ''De sämst ställda, de som redan tidigare levt näraexistensminimum, hade fått det sämre och detta iett land med en regering som har haft som måtto envälfärdspolitik med en fördelningspolitisk profil. Ivarje fall har man påstått sig stå för detta. Praktikenvisar att så inte har varit fallet.Visserligen gav liberalerna ochregeringen genom höjda pensionstillskott visskompensation för skatteomläggningens effekter.Samtidigt undantogs från basbeloppet helakostnadsökningen, vilket innebär attpensionsförmånerna vid en hög inflation kommeratt urholkas ännu mera.När nu regeringen hade fått klart för sig vad somvar på gång, med hela skaror av uppretadepensionärer, lovades kompensation i form avsärskilt bostadstillägg till de sämst ställda. I förstasvepet angavs ett stort antal pensionärer som skullefå del av detta. vet vi att antalet inte blev såstort.Skattereformens fördelar ansågs vara attrundgången i systemet skulle upphöra. enklaregler skulle ge ett mycket lågt behov avkompensation. Men de första effekterna avskatteomläggningen har just varit ett starkt ökatbehov av kompensation, ökad byråkrati.I ett interpellationssvar som jag fick i dennakammare förklarade statsrådetIngela att nu skulle förslaget strax varafärdigt. Pensionärerna skulle andas ut. Gruppensom det rörde sig om uppgavs bestå av ca 30 000hushåll. Vem som skulle betala notan fick jag ingetbesked om.Så småningom kom propositionen. Då fick vi ocksåbesked om vem som skulle betala notan. Hälftenskulle staten ta hand om, resterande summa skullekommunerna få stå för. Visst kan man undra överdenna logik. Kommunerna hade redan då lagt fastsin budget och skatteuttaget var beslutat.Ekonomin är i de flesta kommuner mycketansträngd. slog fast att staten måsteta sitt ansvar för denna kostnad. Regeringen harredan nu vältrat över så många andra kostnader påkommunerna att det saknas utrymme för flera.När motionstiden gått ut kunde vi konstatera att detfanns majoritet för att kommunerna skulle ståskadeslösa. yrkade även detta i sinmotion. Så hände någonting på vägen. Regeringensförslag ingick i en förhandling med ,som friskt bjöd in till den. Ut kom ett förslag meden bättre profil när det gällde fördelningen ochnågot mindre byråkratiskt. Men fortfarande skullekommunerna stå för en del av kostnaderna.Vänsterpartiet rättade plötsligt in sig i ledet bakomsocialdemokraterna. Var det den interna kritikensom blev för stark för ? Det gällde atti slutet av mandatperioden stödja det parti manstött som regeringsparti, annars kanske det skullese för galet ut.Vi från gav i vår motion uttryck förden orättvisa som drabbat pensionärerna. Ett stortantal pensionärer lever under mycket småekonomiska omständigheter. De mest utsattagrupperna är pensionärer med låg eller ingen ATP,de allra äldsta, och därmed mest vårdkrävande,samt de ensamstående, vilka till övervägande del äräldre kvinnor. 400 000 pensionärer saknar heltATP-poäng. Många av dessa är kvinnor, som ägnaten stor del av sina liv åt att vårda barn eller andranärstående. Genom ATP-systemets starkakoppling till heltidsförvärvsarbete har kvinnorna ensvag ställning inom pensionssystemet. Väldigtmånga kvinnor och män har lägre ATP än 4 poäng.Det finns runt 800 000 sådana personer. 644 000pensionärer, förtidspensionärer inräknade, uppbärpensionstillskott.Det är dessa grupper pensionärer som förlorar mestpå den av socialdemokraterna och folkpartietliberalerna genomförda skatteomläggningen.Höjda boende- och matkostnader samt höjdaavgifter och taxor på exempelvis läkarbesök ochfärdtjänst är en effekt av skatteomläggningen. Detär de äldre och ofta sjuka som främst drabbas avden orättfärdiga ekonomiska politiken. Det är desom får betala en stor del av skatteomläggningengenom dyrare levnadsomkostnader, utan att få delav någon skattesänkning. Det som har skett är enövervältring av kostnader från hög- tilllåginkomsttagare och från bättre ställdapensionärer till de som redan lever på marginalen.Klyftorna i samhället fortsätter att öka.Betydligt fler än de som får del av det särskildabostadstillägget är i behov av en ekonomiskförbättring. Vi i föreslår därför attpensionstillskottet fram skall höjasmed . Det ger tillsammans med bostadstilläggeten bättre fördelning.Vårt huvudförslag om en grundpension innebär enhelt annan syn på pensionärernas ekonomiskasituation. Grundpensionen har bakat infolkpensionen, pensionstillskottet, kommunalabostadstillägget och den lägsta ATPn. I dagenspenningvärde skulle den uppgå till ca 100 000 kr.Naturligtvis måste även en sådan förstärkning avgrundpensionen finansieras. Inte minst våramotståndare när det gäller detta förslag påpekardetta med tydlig misstro.Centerpartiet har länge krävt förändringar isocialförsäkringssystemet som innebär betydligtstörre besparingar än vad grundpensionen kostar.Vi har visat på vilka kostnadsökningar somarbetsskadeförsäkringen har inneburit. Med enbättre förd socialförsäkringspolitik finns detutrymme för en reform som grundpensionen.Centerpartiet vill alltså förändra nuvarandekrångliga och byråkratiska pensionssystem för attge utrymme åt ett rättvist och lättöverskådligtgrundpensionssystem.Vi har också i våra skatteförslag visat på bättrevägar att finansiera skatteomläggningen. Genomatt behålla nuvarande momssatser finns detutrymme för att sänka momsen på livsmedlen.Hade detta varit genomfört skulle också behovet avkompensation till barnfamiljer och pensionärer inteha behövt tillgripas. börjar ocksåregeringspartiet inse det förnuftiga med ett sådantförslag. Av den anledningen antar jag att DorisHåvik kommer att ligga lågt med kritiken motett sådant förslag. Det gäller matmomssänkningoch en annan fördelning av boendekostnaderna.Detta visar bara på att är ute på rättväg när vi vill förändra pensionärernas förmåner.Genom en grundtrygghet i pensionssystemetskapas förutsättningar för andra alternativ, där mangenom enskilda försäkringar kan bygga på, förökad trygghet. ATP-systemet blev inte vad somutlovades, och håller regeringen på att lappa ochlaga. Det har aldrig varit ett bra sätt att skapastabila system. Därför borde regeringen ta vårt rådpå allvar. Förbered för sänkt matmoms och inriktaarbetet på en grundpension!Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillreservationerna nr 1 och 3. Vid bifall till reservationnr 3 yrkar jag också bifall till reservationerna nr 4och 5.Anf. 8 ():Herr talman! Skattereformens förlorare ärlåginkomsttagare. Det betyder att flertalet ärkvinnor, eftersom de flesta låginkomsttagare ärkvinnor. Skattereformens förlorare är också de somfår låga pensioner. De senare, som saknar ATP, fårinte några minskade skatter över huvud taget.För låginkomsttagarna äts de få hundralappar somde får i handen sabbat upp av ökade hyror, ökadeavgifter inom sjukvården, moms påkollektivtrafiken,m.m. Pensionärerna får ökadekostnader för eventuell färdtjänst, kollektivtrafik,fotvård, sjukvård, eventuell hemtjänst -- ochhyrorna förstås.Den kompensation som höjt pensionstillskott ochhöjd övre gräns för bostadstillägg skulle innebärahar inte varit till fyllest. Ökningen av hyrorna haröverstigit det förväntade och den genomsnittligahöjningen på beräknas till ca hälften varabetingad av skattereformen. En stor grupp av desämst ställda pensionärerna har hamnat undersocialbidragsnormen, efter betald hyra.1990 betalade alla kommuner mer än minimum avsocialbidragsnormen. Därefter har flertaletkommuner höjt sina normer ytterligare. 31kommuner har oförändrad norm och 23 kommunerhar sänkt beloppet.