prot · GE09120 · 1991-05-28 00:00:00 — Det går en blå tråd frånskatteutskottets betänkande nr 30 till nr 31. I dethär betänkandet har dock fp -- m-alliansen fått ettaktivt stöd även från , och t.o.m. frånmiljöpartiet i någon fråga.Herr talman! Jag vill inte hävda att varje enskildborgerlig reservation saknar argument, för så är detinte. Tvärtom ser vi i mycket tydligtproblemen med förmögenhetsbeskattning avarbetande kapital i mindre företag. Men det är grundkursen som avgörfärdriktningen och inte varje enskild gir. Vi kan seen tydlig blå linje mellan dessa två betänkanden,och den går igen i all politik. Det är linjen: Sänkskatterna.Finns det egentligen någon skatt som inte moderatasamlingspartiet anser är samhällsekonomisktskadlig? Det är ju det grundkoncept moderaternahar. liberalerna och harnu den här linjen att sänka skatteuttaget med 80miljarder, från industriförbundet har man tagit iännu mer. Där säger man 100 miljarder. Det går ensådan blå tråd här. Genom alla dessaskattesänkningar skall man få automatiska ellerdynamiska effekter. Man säger att t.ex. Portugalhar minsann mycket lägre skatter. Det är ju riktigt,har ingen förmögenhetsbeskattning alls.De har lägre marginalskatter än också.Men det är ju inte så att har högre välståndoch högre BNP per capita än vad har. Detär inte så olika att låg skatt genererar ekonomisktillväxt. Klockartron på låg skatt är felaktig.I fyra reservationer -- reservationerna 6, 7, 9 och11 -- tar en gemensam borgerlig front strid för sänktförmögenhetsskatt, ja, egentligen slopadförmögenhetsskatt. Vi ser ocksåett annat system. Det har redan skett enskatteomläggning som gjort att harEuropas lägsta bolagsbeskattning och Europasnästan lägsta marginalskatter. Kanske harlägre och möjligtvis , men för övrigthar den lägsta marginalskatten för vanligalöntagare och även för höginkomsttagare.När man gjort en dålig fördelningsgiv på dessaområden, fortsätter man medföretagsbeskattningen och förmögenhetsskatten.Förmögenhetsskatten har inte successivt höjts,utan den har tvärtom sänkts. Den sänktes så sentsom genom prop. 1989/90:50; och man höjde detskattefria beloppet väsentligt. Då försvann enfjärdedel av intäkterna från förmögenhetsskatten.Vi från vänsterpatiet accepterar en viss justeringuppåt av gränsen för det skattefria beloppet, dettamed hänsyn till de höjda taxeringsvärdena somföljde av fastighetstaxering. Men vi sadeockså att man borde skärpa skatteuttaget i de högreinkomstskikten. Men framför allt menar vi, det ärvår huvudpoäng, att värderingsgrunderna förförmögenhet bör bli föremål för översyn.Dagens regler gör att det blir en väsentlig skillnad iskatt för olika typer av förmögenhet. Det leder tillsnedvridningar och inlåsningar, det är sant.Jag kan ta några exempel. Om jag har en smärreförmögenhet på 2 milj.kr. i form av ett obelånatsmåhus kommer det att beskattas med dryga 10 000kr., och börsnoterade aktier kommer att beskattasmed . Men om jag däremot har lån, jagkan t.ex. över ett årsskifte sätta in medel på ettavkastningskonto, kan jag med ett lån på 2 milj.kr.reducera beskattningen av de börsnoteradeaktierna och få ner skatteuttaget till . En heldel terminer och optioner är inte skattepliktiga överhuvud taget. OTC-noterade aktier är i de flesta fallskattefria. Likaså är konst och antikviteter för 2milj.kr. skattefria, och 2 milj.kr. i guld ärskattefritt. Visst finns det snedvridningar iförmögenhetsskatten. Det är förvisso sant.I departementspromemorian redovisas ett faktisktförslag till ett breddat skatteuttag kombinerat meden proportionell beskattning. Där hade man olikaalternativ som varierade från sänkta till ökadeskatteintäkter. Promemorians förslag innebar attden s.k. begränsningsregeln skulle slopas. Det är enrätt egenartad regel som gör att skatten iblandsjunker vid stigande förmögenhet. Detta är ocksånågot som är anmärkningsvärt för ensmåföretagare. Man ser att skatteuttaget är störrepå den lilla förmögenheten än på den stora.Promemorians förslag innebar en förskjutning avskatteuttaget från små till stora förmögenheter.Vi i menar att det är riktigt att sökabeskattningsformer som motverkarinlåsningseffekter i ekonomin. Åtgärder måstevidtagas mot manipulerande med lån för attnedbringa förmögenheten vid taxeringstillfället. Idessa avseenden delar vi i deöverväganden som redovisades i promemorian.Men vi menar att fördelningsskäl talar för enbibehållen progression i systemet.På en punkt var vi kritiska mot promemorian, ochdär delar vi några av de synpunkter som harframförts här. Det finns problem, och det finns skälatt verka för en återhållsam beskattning avarbetande kapital i mindre företag. Men där finnsockså gränsdragningsproblem. Det finns risk för kan redovisa privatförmögenhet i rörelsen.Det är ett problem som måste utredas. Det finnsockså problem med att skilja mellan aktiv ochpassiv näringsverksamhet på ett sådant sätt att maninte får snedvridningar och inlåsningar.Beskattningen är inte oproblematisk.Med tanke på att förmögenhetsskatten harsänkts och den kraftiga förmögenhetstillväxt somägt rum , menar vi att man bordekunde öka det totala skatteuttaget även om mankommer till rätta med en del av dessasnedvridningar och inlåsningar och kan minskaskatteuttaget på arbetande kapital. De kan skegenom ett breddat skatteunderlag och medlikformiga regler. Jag delar den värdering somframförs i skatteutskottets betänkande, nämligenatt problemet har minskat i och med de sänktamarginalskatterna. Det skall vi också ha i minnet.Herr talman! Den linje jag nu har redogjort för harvi redovisat i reservation nr 4, som jag härmedyrkar bifall till.Vad gäller skärgårdsfastigheterna delar vi i och försig en del av de bedömningar som görs i reservationnr 14 och nr 15. Men med tanke på att denna frågajust nu bereds, bl.a. för att tillgodose en motionfrån , har vi i detta skede inte någotyrkande. Men vi kommer naturligtvis att vidhållavåra ståndpunkter om beredningen inte leder tillavsett resultat.Jag vill också understryka det vi berör i vårtsärskilda yttrande vad gäller företagsförmögenhetoch skattelättnader för företag i arvs- ochgåvobeskattning. Visst kan vi diskutera dessafrågor, och vi diskuterar dem gärna medsocialdemokrater och med moderater om man inågot av dessa partier är villiga att sättain dessa lättnader i ett fördelningspolitisktsammanhang. Då skall vi mer än gärna vara med attvidta dessa åtgärder. Men om man enbart tar uppproblemet i sig och säger: Sänk skatten, och sedangör likadant på nästa område och nästa område,kommer man till ett läge där skatteuttaget ständigtminskas. Då hamnar man i ett stortfinansieringsproblem och får storafördelningsproblem.Jag och ledamoten förde för sedanen debatt här i kammaren om hur villfinansiera alla sina skattesänkningar. Jag fick ingenriktig rätsida på det. vill ni minskaskatteuttaget med 27,5 miljarder. Det sägs att alltär finansierat. Det är klart att ni anser det. Men detjag vill ha är siffror. Hur och var skall man hämta indessa 27,5 miljarder? Förmögenhetsbeskattningenär 3 miljarder, och det är inte så mycket. Varje bitför sig är inte så allvarlig, men det är densammanlagda summa summarum som gör att vi fårfördelningsproblem och finansieringsproblem. Jagvill därför, herr talman, än en gång yrka bifall tillreservation nr 4.Anf. 40 BO () replik:Herr talman! talar mycket omfördelningsfrågor, men han nämner inte med ettord den viktigaste fördelningsfrågan av alla,nämligen fördelningen av inkomster och inflytandemellan de vanliga medborgarna och politiker somLars . Här företräder linjen: Låt oss beskatta människorna hårdare.Lars företräder ett högskattesamhälle.Det gör att han exempelvis vill behålla så högaskatter att människor i jämförelse med vad vimoderater och föreslår kommer att gåmiste om . mer att behålla själv, för att tadet sifferexempel som själv valde.Vi moderater tror att det är bättre att människor fårbehålla en större del av sina egna inkomster efterskatt. Vi anser inte att politiker skall ta ut så högaskatter. Därmed försämras inte vare sig välståndeller välfärd. Tvärtom förbättras förutsättningarnaför fortsatt välstånd genom att det inte blirsnedvridningar och försämringar i ekonominstillväxttakt.Lars tog som exempel. Det ärett dumt exempel. Men om vi ser på ett stort landsöder om , nämligen -- ochnaturligtvis västra , och inte det östraTyskland som socialismen har genomfördärvat, densocialism som företräder här iriksdagen -- kan vi konstatera att man där, trots attlandet var utslaget efter harlyckats bygga upp ett enormt välstånd. Tysklandhar starkaste ekonomi och ett skattetrycksom är väsentligt lägre än , trots attmedborgarnas sociala situation är minst lika bra.Herr talman! För undvikande av missförstånd villjag yrka bifall till reservation nr 1, eftersom andratalare nu har yrkat bifall till sina reservationerunder detta moment.Anf. 41 () replik:Herr talman! tycker att ärett dumt exempel. Ja, det är ett dumt exempel. Jagtog det med flit eftersom det är ett av desydeuropeiska länder som ochmoderaterna använder för att visa att tillväxttaktenär låg i den svenska ekonomin. Då brukar man taländer som , och somexempel. Man vill inte jämföra med deländer som nämner, t.ex. ,dvs. Det finns inget samband mellanett lågt skatteuttag och ekonomisk tillväxt.I en duell i möttes justWalter Korpi och . Där säger håller med Korpi om att man inte kan peka uten faktor och säga; de har ett lägre skattetryck ochdärmed en snabbare tillväxt. , och och jaghar drivit den mycket . Det är inte så enkelt.Detta är mycket egenartat. Ni moderater har helatiden sagt: Driv inte en klasskampspolitik. harni äntligen fått gehör för detta i och medkommandoekonomiernas sönderfall. Men just nudriver ni en utpräglad klasskampspolitik till stöd förIndustriförbundet och storföretagarna. Ni ser intelängre helheten och gör partiet helt till företrädareför intressegrupper och reducerar därmed partietfrån det idéparti som ni har försökt vara. Nuär det intressegruppspolitiken som gäller. Det varväl därför som av företagarna röstade just påmoderaterna i förra valet.Det jag försökt göra, , är att se tillhelheten och skapa en ekonomisk dynamik för helasamhället. Då behövs en fördelningspolitik, ochman klarar sig inte med underskott i bytesbalansen.Med er politik riskeras bytesbalansen genom attstora penningmängder simultant förs ut somköpkraft. Det kan påverka bytesbalansen mycketnegativt. Det är ett alltmer alarmerande problemsom vi har att åtgärda.Vi behöver inte underskott i bytesbalansen ochunderskott i budgeten för att klara tillväxten. Detär hämmande för tillväxten. Vi behöver deskatteintäkter vi har. Jag anser inte att det är bramed ett högt skattetryck i sig. Jag anser att det ärbra med det skatteuttag som behövs för attfinansiera de utgifter som finns.Så länge vi har ett generellt välfärdssystem behövervi höga intäkter för att finansiera det. Mensjälvfallet att med ett helt nytt system, där var ochen rädde sig bäst den kan, kan man klara sig utanskatteintäkter. Men det samhället tror jag inte attsvenska folket vill ha.Anf. 42 BO () replik:Herr talman! Såvitt jag vet är det ingen i riksdagenskammare som tycker att inte skall ha någraskatter alls. Det är t.o.m. så att de förändringar nedtill Europanivå som vi föreslår innebär ettförhållandevis högt skatteuttag. Men har vi ettextremt högt skatteuttag.Det är intressant att i sin replik intesade ett ord om fördelningsfrågor -- det som är såviktigt! Han vill ju att människorna skall betala --det sade han här -- så höga skatter att han får styraoch ställa bäst han vill.Vi är ett intresseparti. Vi vill föra frammänniskornas intressen och inte politikernas. Detkräver lägre skatter, och det ger högre ekonomisktillväxt.Anf. 43 () replik:Herr talman! Nej, , det finns ingetegenvärde i ett högt skattetryck a priori. Sverigehar ett högt skattetryck, såsom det redovisasstatistiskt. Men om vi rensar bort effekterna av detfaktum att vi har löst en del problem genomsocialförsäkringssystemet och redovisar det överskatterna, sjunker siffrorna betydligt. Det vet BoLundgren som har studerat -- eller också kan hangöra det sedan -- Fölsters bilaga tilllångtidsutredningen, där man har tagit hänsyn tillsådana faktorer. Tar vi sedan hänsyn till att Sverigehar en hög andel äldre och att de skall ha den vårdde behöver, faller jämförelsen.Om vi sedan tittar på utgiftstrycket finner vi attSverige inte är det land som har det högstautgiftstrycket, med hänsyn tillålderssammansättning, sjukvård ochsocialförsäkring. Andra länder i har etthögre utgiftstryck än vad har. Det äregentligen den mest intressanta siffran att titta på.Kan svara på -- nu har han inte flerrepliker men möjligtvis kan han svara i någontidning eller annorstädes -- hur skallfinansiera skattesänkningar på 27 1/2 miljard under1992? Den saken har vi inte fått nöjaktigtutredd.Vi kan sänka den s.k. skattekvoten om vi fårekonomisk tillväxt här i landet. Då sjunker denautomatiskt, även vid oförändrade beslut. Det ärett mycket effektivt sätt. Vi kan sänka skattekvotengenom att minska behovet av transfereringar,genom att ha en jämnare inkomstfördelning. När vifår det sjunker skatteuttaget. Det är utmärkta sättatt sänka den s.k. skattekvoten utan att driva dåligfördelningspolitik.Anf. 44 ():Herr talman! Vi fick aldrig någon riktig förmögenhetsbeskattningsproposition. Det blev tillfälligagrejer -- den stora blev aldrig riktigt färdig. Därförfinns det också små missförhållanden, som inuvarande läge skulle kunna åtgärdas. hardiskuterats skatten på arbetande kapital i företag.Det är ju inte lätt att ta en del av kugghjulen ellermaskinerna och ge till skattmasen. Det är ett stortproblem för småföretagarna. Vi har stött denreservation som borgarna där har avgivit. EfterLars positiva referens till detta ser jagfram mot voteringen. Den kan bli mycketintressant.Ett annat missförhållande, som haruppmärksammats av fler och fler, är beskattningenav skärgårdsfastigheterna. Vi har varit i Bohuslänoch sett situationen i . Vi har ett förslagäven på den punkten. Jag yrkar i nuvarande lägeinte bifall till den reservationen, även om jag stårbakom den. Jag hoppas att skildringen av demissförhållanden som drabbar de fast boende ipopulära fritidsområden finns med i detbakgrundsmaterial som kommer att diskuteras närutredningen blir klar.En reservation som jag däremot yrkar bifall till ochämnar begära votering om är reservationen omfosterbarns och fosterföräldrars gemensammaförmögenhet. Där menar jag att en särbeskattningär viktig. Det är ett missförhållande som gång pågång har påtalats, både av intresseorganisationeroch av ett antal politiska partier. Jag är förvånadöver att det är bara vi som står bakom denreservationen. Jag hoppas på stöd för den från demsom har i sina program att försöka hjälpa defosterföräldrar som tar fosterbarn som råkar haförmögenheter att få en rimligare skattesituation.Det är självklart att det i det fallet borde varaseparata beskattningar. Jag yrkar alltså bifall tillden reservationen.Anf. 45 ():Herr talman! Vi socialdemokrater tycker att manskall beskatta stora förmögenheter, och vi tyckeratt den nuvarande relativt höga nivån är mycketlämplig och väl avvägd. Det är gammal godsocialdemokratisk fördelningspolitik: av var och enefter förmåga, till var och en efter behov.Moderaterna och vill avskaffaförmögenhetsskatten, och det är väl inte särskiltegendomligt när det gäller moderatasamlingspartiet -- från det hållet har man ju alltidvelat gynna kapitalägare och höginkomsttagare.Dessutom är ju tillräckligt cyniska föratt som man föreslår detta föreslåurholkningar i grundläggande trygghetssystem,som drabbar låginkomsttagarna verkligt hårt.Däremot är det litet egendomligt att centerpartietsäger sig vilja avskaffaförmögenhetsbeskattningen -- låt vara i någonannan takt än moderata samlingspartiet. Fråncenterpartiets sida säger man ju att man vill bedrivaen rättvis fördelningspolitik, och i sina allra mestexalterade ögonblick säger att manangriper socialdemokratin från vänster. Härangriper man socialdemokratin från höger så att detknakar om det.Folkpartiet säger att man visserligen inte villavskaffa förmögenhetsbeskattningen -- man vill haden kvar -- men man vill lindra skatteuttagen. Detär ju utomordentligt intressant. som mansäger det säger man att man vill regera ihop medmoderata samlingspartiet. Då återstår fråganåterigen: Vem är det som skall ge sig när det gällerförmögenhetsskatten -- är det eller ärdet moderata samlingspartiet? Får vi besked i denskattefrågan före valet eller efter valet? Det ärsäkerligen många väljare som skulle vilja ha ettbesked före valet, i den frågan och i en mängdandra skattefrågor också.Vi socialdemokrater säger också attförmögenhetsskatten inte fungerar riktigt bra.Det finns uppenbarligen ett antal s.k. asymmetrier.Vissa tillgångar beskattas högt, andra tillgångarbeskattas lågt, och återigen andra tillgångarbeskattas inte alls. Det säger sig självt att man dåskapar en strävan hos folk att flytta över sinatillgångar till lågbeskattade tillgångar. Det blirsamhällsekonomiskt ineffektivt, och det lederdessutom till ett skatteundandragande -- det vet vi.Vi kan se hur man gör lånefinansierade placeringari skattemässigt undervärderade tillgångar.Den s.k. begränsningsregeln som flera talare harberört är inte heller riktigt bra. Den är i vissa fallrent av orättvis -- den kan leda till att störreförmögenheter beskattas lägre än mindreförmögenheter.Däremot kan jag inte acceptera m.fl.resonemang om att nivån skall sänkas från 75 till50 %. Om det görs kommer nämligen densnedvridande effekterna av begränsningsregeln attförstärkas. Som har nämnts finns idepartementspromemorian ett förslag om attavskaffa begränsningsregeln. Det är något somman arbetar med i , och såsmåningom läggs också ett förslag fram på denpunkten.I pågår en översyn av helaförmögenhetsbeskattningen. Det har som nämntsresulterat i en departementspromemoria i vilkenföreslås att skattebasen förförmögenhetsbeskattningen skall breddas genommer likformiga värderingsregler. Man föreslårsamtidigt en lägre skattesats och ett eventuellthögre fribelopp. Summan av allt detta är attskatteuttaget blir ungefär detsamma som hittills.Denna promemoria har som bekant varit ute påremiss och kritiserats. Eftersom regeringen för detmesta handlar klokt gör man det också här ochsäger att det skall göras ytterligare övervägandenbeträffande förmögenhetsbeskattningen ochytterligare överväganden framför allt vad gäller denstora och viktiga frågan om hur det arbetandekapitalet skall beskattas. Till ochövriga borgerliga talare, som har ställt frågor omförmögenhetsbeskattningen och det arbetandekapitalet, vill jag säga att vi socialdemokraternaturligtvis inte har något emot att gynna kapitalsom verkligen arbetar och gör nytta i företag. Menvi kan inte acceptera det borgerliga förslaget atthelt och reservationslöst avskaffa dennaförmögenhetsbeskattning. Det finns tre skäl fördet. För det första skulle det förstärka deinlåsningseffekter som redan nu finns med dagensregler. För det andra skulle det ytterligareunderlätta för människor att skattefritt bygga uppstora förmögenheter som de sedan kan omsätta iprivata tillgångar. För det tredje skulle detförstärka det incitament som redan nu finns attredovisa privat sparande i rörelse.Med detta, herr talman, yrkar jag avslag påreservation 6. Med hänvisning till vad jag tidigarehar sagt yrkar jag avslag också på övrigareservationer och bifall till utskottets hemställan isin helhet.Slutligen, herr talman, skall jag upprepa minafrågor till de borgerliga talarna: Hur kommer eneventuell borgerlig regering att behandlaförmögenhetsbeskattningen? Skall den avskaffassom och vill och i så fall ivilken takt? Eller skall man nöja sig med att justeraden som vill? Det vore bra att få beskedom det före valet.Bo Lundgren har frågat mig hur ett socialistisktalternativ kommer att se ut beträffandebeskattningen. Han frågar också hursocialdemokraterna och tänkerutforma beskattningen. Det är inte aktuellt, BoLundgren, eftersom vi inte tänker regera ihop medvänsterpartiet. Det är den stora skillnaden.Högeralliansens partier, moderater ochfolkpartister, säger uttryckligen att de skall regeraihop. Men de vägrar kategoriskt att tala om hurdenna regeringspolitik skall se ut. Vi däremot talarom hur vår politik skall se ut i fråga ombeskattningen. På den punkten råder inga tvivel.Om och övriga borgerliga deltagare idenna debatt vill avslöja hur en gemensamborgerlig skattepolitik skall se ut, då tror jag att viär ganska många som uppskattar det.Anf. 46 BO ():Herr talman! Det är helt uppenbart att en borgerligregering kommer att slopaförmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital,justera begränsningsregeln och, såvitt jag nu kanbedöma sannolikt diskutera och genomföra ettsuccessivt slopande av förmögenhetsskatten.Tekniken för det får vi diskutera internt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 7 medanledning av bifallsyrkandet till reservation 8. Pådet viset stöder vi i andra hand den inskränktaförändring som föreslås i reservation 8.Anf. 47 ():Herr talman! Jag väntade med spänning på att fåfrågan om det borgerliga alternativet. hur vi skall kunna regera ihop osv. Det ärinte särskilt lyckat av att i sambandmed debatten i detta ärende ta fram den strategisom socialdemokraterna försöker föra fram införvalrörelsen om den borgerliga splittringen. Vadhänder nämligen i den här frågan om vi, som jaghoppas, får en icke-socialistisk regering ?I betänkandet konstaterar vi att skatten påarbetande kapital kommer att försvinna, attsambeskattningen försvinner, attvärderingsreglerna kommer att ändras, attlättnader i begränsningsregeln införs, att arvs- ochgåvoskatt på arbetande kapital tas bort och attOTC-aktier för en rättvisare värdering. Vikonstaterar också att släktköpen kommer att få enrättvisare värdering. De tas in som underlag förprisstatistik osv. Kan man verkligen tala omsplittring mellan de borgerliga partierna i dessafall? Själv kan jag inte se ett bättre bevis på rakamotsatsen.Lars säger att han inte har något emot attde olägenheter i förmögenhetsbeskattningen somfinns rättas till. Han erkänner alltså att det finnssådana. Det är något som vi har redogjort förmycket noga. Det majoriteten skriver betyder juockså att de finns. Om kan redovisanågra kvardröjande olägenheter för oss, då är vikanske villiga att ställa upp på att få bort dem.I debatten har sagts att det är så tekniskt svårt attfå en rättvis beskattning av det arbetande kapitalet.Men det är faktiskt inte tekniskt svårare än det är . Den del som utgör arbetande kapital tas upptill i stället för som . Varför det nuplötsligt skulle vara så svårt att dra gränsen mellanarbetande kapital och den privata delen avkapitalet har jag svårt att förstå. Vi har haft ettfungerande system för det . Såvitt jagförstår är det ganska lätt att definiera vad som ärdet ena och det andra med hjälp av bokslut,årsredovisningar och utgående balanser. Om någonmedvetet, på ett felaktigt sätt eller uppsåtligenförsöker föra in privat kapital i det arbetandekapitalet, så finns det lagliga möjligheter att beivrasådant. Jag förstår alltså inte vari de tekniskasvårigheterna ligger.Med tanke på att jag hoppas att voteringen snartskall komma i gång såsom planerat, skall jag inteytterligare begära ordet.Anf. 48 ():Herr talman! uttryckte förvåningöver ståndpunkt att successivt vilja slopaförmögenhetsbeskattningen. Jag har i mittanförande förklarat varför och skall inte upprepadet. Men det förutsätter naturligtvis att den periodav under socialdemokratisk ledning somhar lett till en uppbyggnad av mycket storaspekulationsförmögenheter nu är avslutad. Jagutgår från att så blir fallet med en ny regering.Lars återkommer med papegojansenvishet till frågan om den samlade borgerligaskattepolitiken och konstaterar att någotsocialistiskt alternativ med vänstern som deltagareinte föreligger. Den slutsats man måste dra av dettaär att det inte finns något som helst trovärdigtsocialistiskt alternativ under de av förutsättningarna.Anf. 49 ():Herr talman!