prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — -- när någon ringde omett radioprogram som sändes --förklarade jag att jag faktiskt inte skall uppträdasom smakdomare och tala om förradioproducenten vad som bör eller får sändas. Jagöverlämnar det bedömandet åt dem som haransvaret. Människor som finns i verksamhetenmåste kunna ta ansvar för sitt arbete. Det är viktigtom vi menar allvar med vår plädering föryttrandefriheten. På den punkten får jag såledesfinna mig i att även i under en och annanfrågestund bli förebrådd för att jag visar bristandehandlingskraft och mod. Min respekt föryttrandefriheten och min tillit till den självständigamänniskan är så stor att jag utsätter mig för dennaattack.Mediautvecklingen har varit mycket snabb ochdynamisk . Den har ofta förväldigt många varit helt oväntad. Jag har under deår jag har haft ansvar för dessa frågor ofta fått kritikför att jag inte orkade eller vågade fatta beslut. Detman egentligen har varit upprörd över är att jag harvarit mycket distinkt och övertygad och inte settanledning att fatta de beslut som vare sig AndersBjörck eller någon annan har förestavat för mig ochkrävt att jag skulle fatta. Jag har också kunnatglädja mig åt -- jag erkänner att jag säger det meden viss självhävdelse -- att jag förvånansvärt oftahar haft rätt i mina bedömningar om den väntademediautvecklingen. Jag tillhörde inte dem somtrodde att det skulle bli en så oerhörd expansion förkommersiella verksamheter och att den skulle varaframgångsrik. Jag förutsåg att det skulle blibetydande oro och svårigheter för dem som villeetablera sig med satellitsändare och trodde att detvar klokt med tanke på de möjligheter vi vill ha attskapa en god mediavärld och mediastruktur i vårteget land.Regeringen har således mycket medvetet strävatefter att försöka åstadkomma en bred majoritetsom skall ge trygghet åt och dessdotterbolag. Det gäller ekonomisk trygghet,säkerhet, kännedom om vilka ramar man arbetarinom men också en trygghet när det gällerinriktning och principer för verksamheten.När jag och regeringen i propositionen har tagitställning i frågan om en tredje kanal efter denparlamentariska beredningen har vi utgått ifråninsikten att så länge det finns en disponibel frekvenskommer det att finnas grupper och enskilda som ärintresserade av att etablera sig och utnyttja denfrekvensen. Möjligheten att sända på en tredjekanal finns. Så länge den möjligheten finns, finnsdet alltid de som är intresserade av att etablera sig.Det betyder emellertid inte att man kan förutsättaatt varje sådan etablering skall bli framgångsrik,men det finns som jag ser det inget skäl att motsättasig en sådan etablering.Vi måste dock se till att allmäntelevisionen iSveriges Televisions regi får möjlighet att fullgörasin public service-funktion. Public service-uppgiften, att vara ett företag i allmänhetens tjänst,är central. Den kan aldrig reduceras till att varaminoritetsverksamhet och minoritetsskydd. Dethandlar om att ge geografisk rättvisa, upprätthållaett redaktionellt oberoende, säkra mångfald ochbalans i programverksamheten och ha ettomväxlande programutbud av hög kvalitet. Det ärockså viktigt att kunna ha en klar och tydligfinansieringsform. Jag anser att finansiering genomtittarnas och lyssnarnas avgifter är den i särklassmest överlägsna.Ett public service-företag måste för att kunnautföra sin uppgift se till att det motsvararmajoritetens intresse och önskemål i motsats tillden kommersiella verksamheten som naturligtvisalltid söker sina majoriteter. Affärsmannen villalltid ha så mycket kunder som möjligt, och helsthela befolkningen. Den kommersiellamediaverksamheten förutsätter emellertidsamtidigt lyssnande och tittande. Public service-verksamheten kan tillgodose sitt majoritetsuppdraggenom att ge åt en stor majoritetdess beskärda del. Man behöver inte krävasamtidigt lyssnande och tittande. Det ger andraplaneringsmöjligheter för public service-verksamheten.Svensk radio och TV åtnjuter internationellrespekt, inte bara för sina ambitioner utan också försina resultat. Vi har en radio och television av högkvalitet. Det syns på de priser man hämtar hem iolika tävlingar. Det syntes också vid utdelning för sedan avThaliapriset. Man uppmärksammade där TV-serien ''Tre kärlekar'', vars författare fick priset förårets bästa teaterprestation.I public service-uppdragets karaktärer ligger alltsåatt det är -- inte omvärlden, de somfinns utanför -- som självständigt skall ha möjlighetoch rätt att bedöma hur medborgarnas intressenskall tillgodoses genom det samlade mediautbudet.Ett public service-uppdrag innebär att SverigesRadio har både rätt och möjlighet att se till helautbudet, också det som sänds på kanaler utanfördet egna företaget, när man bedömer huruvidamedborgarnas rätt och möjligheter tillgodoses. Ettföretag som saknar ett public service-uppdragbehöver däremot bara se till det egna företagetsverksamhet. Därför kan man slå fast -- och jag ärmycket angelägen om att göra den distinktionen --att en tredje kanal kan som villkor för sinkoncession få göra åtaganden både om rikstäckningoch kvalitet, men den kan aldrig få något publicservice-uppdrag.Den uppgörelse som träffades i denparlamentariska beredningen var glädjande, därföratt den fick en så bred uppslutning.En stark television, en stark riksradio, en starklokalradio och en stark utbildningsradio är vad vivill ha i framtiden.Anders inlägg här handlade till ingendel om innehållet i propositionen, utan till störredelen var det ett antal invektiv som östes framförallt över mig. Jag tog emot dem här, och de som intehade möjlighet att här ta emot sin beskärda del fårväl göra det via medias redovisning av debatten.Han redovisade vilka namngivna personer som inteborde sitta i styrelserna för de skilda bolagen iSveriges Radio. Jag drar därav slutsatsen att detegentligen var en markering av ett utanförskap närdet gäller mediafrågor. Jag noterar att i den allianssom finns mellan ochfolkpartiet liberalerna företräder Jan-EricWikström en mycket övertygad public service-filosofi.Denna reaktion är alltså ingen överraskning.Mycket har tytt på att i gemenegentligen inte har gillat i och försig yviga och ibland litet vildsinta, men ocksåmycket engagerade linje.Gunnar meddelade vid en debatt, somjag var med om, på producentföreningen att överhuvud taget inte kände sig bundna av någrauppgörelser. Han reducerade Riksradions roll tillnågot som av lyssnarna skulle betecknas närmastsom en restradio i stället för en riksradio. Såbeskrev det.Per , partisekreterare, har påsitt håll gjort liknande uttalande, bl.a. i en debattsom SAF anordnade i Göteborg.Jag tycker att det är synd att visardenna begränsade respekt för public service-funktionen och att de inte är beredda att ge ettnationellt radio- och TV-företag ett uppdrag som iett kort perspektiv erbjuder goda och attraktivaprogram åt lyssnarna och tittarna och i ett långtperspektiv befäster och utvecklar det som kanbetecknas som en nationell kulturbas.Vi är angelägna att kunna ge vårt radioföretag godaförutsättningar för dess framtida verksamhet, tillglädje för de svenska tittarna och lyssnarna.Jag är trots allt glad över att vi efter denna långaprocess har uppnått en så bred enighet som dennadebatt visar.Fru talman! Låt även mig avsluta mitt anförandemed att uppmärksamma och harangera de treledamöter som med denna debatt avslutar sinparlamentariska gärning, åtminstone för dennagång: , och -- en , vars klokskap jag djuptrespekterar, en som i hög gradförkroppsligar begreppet konstitutionsutskottetoch dess principiella syn, och en ,som jag erkänner att jag emellanåt i litet vildsintpolemisk yra har attackerat, vilket naturligtvisberor på att som debattör är en såutomordentligt utmanande och stimulerandepartner.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag kan försäkra attvi inom moderata samlingspartiet vill slå vakt omden public service-television som vi har i landet. Vivill emellertid ha komplement och det är bl.a. detsom den här beredningen har handlat om. På siktvill vi vid sidan av public service-verksamheten haen så fri konkurrens och etablering som möjligt. Iprincip skall bara tekniska hinder avgöra.Vi vänder oss därför mot den polisjakt som nupågår mot Radio Nova i med åtaloch annat. Med en moderat mediepolitik hadenågot sådant inte kunnat komma i fråga i , iSverige, 1991. Det är skam, det är ynkedom attsvensk polis griper in mot fria radiostationer.När jag slagits för public service-verksamheten harjag haft en enhällig moderat riksdagsgrupp bakommig. Det betänkande som vi diskuterar ochsom grundar sig på den parlamenteriskaberedningen har föredragits i vår riksdagsgrupp,förtroenderåd samt i andra demokratiskainstitutioner. och jag som harmedverkat här har fått en total uppbackning.När nu förhållandena ändrades på grund av BengtGöransson, så är det han som får ta ansvaret för attdet inte längre föreligger någon enighet i de härfrågorna. Detta kommer naturligtvis, fru talman,att kasta sin skugga väldigt långt framåt. Detkommer helt enkelt inte gå att träffa någrauppgörelser med socialdemokraterna längre. Dethar fått erfara i skattefrågorna. Det ärmöjligt att de får erfara det också på andraområden. Det är uppenbarligen så att det som nusker helt enkelt innebär att inteställer sig bakom det han sade inledningsvis i sittanförande, nämligen: ''Jag har respekt föryttrandefriheten och den självständigamänniskan.'' Men just de människorna, utan att ensbekväma sig med att tala med dem, rensar BengtGöransson nu ut.Anf. 25 () replik:Fru talman! Eftersom jag medverkade i denparlamentariska beredningen och till det resultatsom ligger till grund för föreliggande proposition,har jag inga större invändningar att göra motutbildningsministerns anförande. Det gäller ocksåkonstitutionsutskottets betänkande 39 samtyttrandet från kulturutskottet.Vi är alltså i stort sett ense, även om det kostar påför . Må det tillåtas mig, fru talman, attrikta ett tack till kulturministern, bl.a. för hansspeciella omtanke om ledamöterna ikulturutskottet, visad före debatt vid hans rundahär i kammaren med handskakningar, envälkomsthälsning som inte passerade utanuppmärksamhet.Kulturministern har även visat stor lyhördhet förnybörjare i denna kammare och beaktat vad vismåpartier kunnat föra fram. Han har även ordnatstimulerande träffar i egen regi, jag får väl kalladem ''Skansenträffar'', och jag beklagar att jag intekunde delta i den sista.Jag tackar kulturministern!Anf. 26 Utbildningsminister ():Fru talman! tar i sitt inlägg upp delsfrågan om synen på public service, dels frågan omhuruvida man kan träffa uppgörelser medsocialdemokraterna. Ja, man kan träffauppgörelser med socialdemokraterna. När jaguttrycker respekt för andras uppfattningar betyderdet inte, vilket emellanåt tycks velatmena, att respekt för andras uppfattningar innebäratt man alltid godtar varje uppfattning som andraframför. Jag tillhör dem som har så stor respekt förmina meddebattörers uppfattningar att jagtillmäter dem den substansen att de tålifrågasättandet och bemötandet. Däremot har jagaldrig försökt att medverka till att de inte skall fåsäga vad de vill säga.När i sitt första inlägg så starktattackerade regeringen, och mig speciellt, förfrågor om styrelsetillsättningen i ärdetta ett intressant tecken.Det finns anledning att klargöra vad som liggerbakom, den underhandskontakt som jag underhelgen tog med partiledarna för att be omnomineringar till de olika styrelserna somregeringen efter detta riksdagsbeslut har att taställning till. Då är det rimligt att jag redovisarförutsättningarna. Det är regeringen som utserstyrelser. I det sammanhanget har jag sagt, att omdet är fyra ordförandeposter -- det förutsätts attLokalradiobolaget och Krigsradion skall få engemensam styrelse -- är det rimligt att regeringenoch oppositionen delar på posterna. Det blir alltsåtvå poster på var sida. Två ordförandeposter skullealltså gå till oppositionen. Jag tyckte inte att det varorimligt att en så engagerad och kunnig företrädareför public service-synen på som , som dessutom har varit ordförandei riksradion , får ett förnyatmandat. Jag har också tyckt att det är rimligt att ettoppositionsparti som , som har stått för enmycket stark folkbildningsambition, erbjuds ettordförandeskap i utbildningsradion. Inte hellertyckte jag att det var alldeles orimligt att regeringensade att , som ändå har markerat ensådan distans till både radio- och TV-verksamheten, kanske kan acceptera att låta sigrepresenteras av om vilkenmycket kan sägas, dock knappast att han är ensocialdemokratisk partigängare. Det har jag ännualdrig hört. Jag tror att man kan betrakta honomsom en mycket god företrädare för landetsborgerlighet, och jag har svårt att förstå det raserisom man från moderat sida visar, därför att han inteblir sparkad från uppdraget. Däremot är detnaturligtvis viktigt att som de andrastora oppositionspartierna, har enstyrelserepresentation. Jag hoppas att moderaternaär beredda att acceptera en sådan nominering ivilken också ingår en förening av styrelseuppdrag iett av dotterbolagen och moderbolaget. I övrigt villjag inte närmare kommentera enstyrelsesammansättning som alltjämt diskuterasoch som inte har blivit föremål för regeringensbeslut.Låt mig säga något om public service-synen. Det ärändå viktigt att klargöra vad jag baserar mig på närjag uttalar en viss tveksamhet till moderaternasresonemang. Det är otvivelaktigt så, att GunnarHökmark när han och jag resonerade medProducentföreningen sade att det här inte är någotavtal att bry sig om. Det här ändrar vi naturligtvisom vi vinner valet, sade han. Jag råkade i denovanliga situationen -- som inte helt var utannjutning, det medges -- att få uppträda som advokatför . Jag sade att jag som kännerAnders vet att han är en man med substans.Han kommer att stå fast, och jag räknar med attavtal som sluter är något som skallrespekteras. Men var långt uteoch svajade. Jag har inte blivit lugnare dennamorgon när jag läser vad i SAF haruttalat. Han säger om radioföretaget att publicservice-företaget egentligen har ett begränsatuppdrag. Det skall bara göra de program somannars inte skulle produceras av marknaden.Alltså: Sådant som man inte kan göra kommersielltoch tjäna pengar på skall man låta allaskattebetalare vara med och betala, för att på detsättet få mångfald. Detta är alltså ett sätt attutnyttja det gemensamma som något slags källa tillfinansiering av sådant som man gärna vill ha, mensom man själv inte vill betala. Den synen på publicservice-verksamheten kan i varje fall inte jag dela.Men när jag läser sådant måste jag ställa frågan:Var det måhända så, att hadeskrivit anförande påProducentföreningen, eller är det möjligen så, attGunnar skriver för ?Detta kan vara ett ämne för uppsökandejournalistik.Anf. 27 () replik:Herr talman! får väl vid lämpligttillfälle diskutera med ochJanerik . Jag tänker inte åberopa de mångadebatter som jag i olika frågor har haft med BengtGöranssons partivänner.Det finns anledning att säga en sak här och . Vadsom nu händer är att kommer attfortsätta som styrelseordförande, trots att alla hansförslag har avvisats. Han kan komma att fortsättadet sabotage mot verksamheten som vi har sett provpå.Lennart är ordförande i --från företagets begynnelse -- och landshövding iStockholm. Han har stått emot och slagits för ettsjälvständigt TV-bolag med integritet. Utan att ensfråga honom sparkar honom.Sedan försöker från dennatalarstol säga: Titta, jag har verkligen sett till attJan-Erik -- som harstor respekt för -- får bli ordförande i det nyaljudradiobolaget. Men hadeBengt bestämt sig för att sparka . Det var klart, och det var detbesked som vi fick. Det skulle vara en helt annanperson än , en landshövdingfrån ett annat parti, som skulle få den posten. Försti måndags efter en våldsam palaver med partiledareinblandade vek sig på denpunkten. Detta är sanningen. Och här står BengtGöransson och försöker att ge oss en annan versionhär i kammaren. Detta, herr talman, är väl omnågot ett bevis på att det i fortsättningen inte kanbli några uppgörelser. Vi har stått för vårauppgörelser. Det har kostat på. Det blir endiskussion, och man får ge upp ett och annat. Men efter det här är det inte möjligt.Vad jag nu har berättat är ju bara en liten del av deinteriörer som jag har fått uppleva under densenaste tiden.Anf. 28 Utbildningsminister ():Herr talman! De förslag som regeringen läggerfram kan emellanåt bli föremål för diskussioner. Debeslut som regeringen fattar på grundval avbedömningarna blir offentliga. Föregen del skall jag inte missunna att i talarstol berätta om vad hanhar upptäckt i det ena rummet hemligare än detandra. För min del, herr talman, skall jag avstå frånatt berätta både vad emellanåt harsagt till mig i såväl slutna som öppna rum eller vadandra har sagt om i samma rum.Anf. 29 PER STENMARCK (m):Herr talman! Det finns som jag ser det tvåinfallsvinklar för den som vill förändra etermedia iSverige. Den ena är samhällsingenjörensutgångspunkt. Det innebär att man sätter sig nedoch syr ihop en kompromiss, som kanske intenågon tycker är riktigt bra, men som ändå alla kanacceptera.Men det finns också en annan infallsvinkel, det är,som jag ser det, den yttrandefrihetsrättsliga. Meddenna infallsvinkel blir utrymmet förkompromisser färre. Slutsatsen blir förmodligen attden som vill föreslå inskränkningar iyttrandefriheten har uppgiften att bevisa att det ärnödvändigt.En viktig del av yttrandefriheten äretableringsfriheten. Som jag ser det är detegentligen bara tekniska hinder som får inskränkaetableringsfriheten på radioområdet. Det är dennautgångspunkt som jag anser vara den riktiga ochsom bör ligga till grund för en framtida politik förradio- och TV i vårt land.Med denna utgångspunkt som bakgrund kan manställa sig frågan: Vad skall då egentligen hända medSveriges Radio-koncernens lokalradiosändningar?Från socialdemokratisk sida har många skäl anförtstill skydd för det monopol som statsmakterna hargivit . Det har ofta sagts att tekniskaförutsättningar, dvs. brist på frekvenser, skulle varaett hinder mot en fri etableringsrätt. Det harpåståtts att bara ett statligt kontrollerat,licensfinansierat, monopol kan erbjuda ett allsidigtoch objektivt programutbud.Inget av detta överensstämmer med dagensverklighet. Samma frekvensmässigaförutsättningar finns i som i exempelvisFinland, där fri etableringsrätt existerar sedanmitten av . Hänvisningen till att endastSveriges Radio kan erbjuda ett allsidigt ochobjektivt programutbud har obarmhärtigt avslöjatssom felaktigt, när satellit- och kabeldistribueraderadio- och TV-program började sändas till svenskamottagare.I propositionen sägs att det nya sammanslagnaradiobolaget skall ha fyra rikstäckande nät. Dettaskulle, om det vinner bifall, innebära attmonopolföretaget skulle stärka sinställning inom radiomediet.Detta vore utomordentligt olyckligt. Inom ramenför de fyra nät som finns bör, som jag ser det,tre vara rikstäckande medan ett bör användas fören mångfald av lokalradiostationer. Det är minförhoppning att det sätt på vilket man nu tarställning skall möjliggöra förändringar på dennapunkt.I en motion har jag och föreslagitatt Lokalradio inte bör slås samman medSveriges Riksradio utan att det i stället bör säljas.Varje lokalradiostation med frekvenser och tekniskutrustning -- och en rättighet till koncession påminst och högst -- bör i första handerbjudas till de nuvarande anställda.Vi har också i en motion visat att det är fullt möjligtatt klara av finansieringen av en sådan verksamhet.I ett län som bör det vara fulltmöjligt att inte endast driva det nuvarande RadioMalmöhus utan också i mångfaldens namn gemöjlighet för ett antal andra, konkurrerandelokalradiostationer.Förutsättningen är den frihet i etern som jag anservara en självklarhet och att lokalradionsverksamhet får finansieras genom reklaminslag.Det är, herr talman, viktigt att det beslut somriksdagen nu kommer att fatta inte blir ett sistabeslut. Utvecklingen på medieområdet gårutomordentligt snabbt framåt och kan inte låsas avnågra politiska beslut.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga Per Stenmarckom han anser att en fullständig etableringsfrihetsom inte längre reser några hinder motreklamfinansiering är förenlig med ett SverigesRadio som har vissa public service-krav på sig.Menar han att skallförsvinna och att public service-verksamheten harspelat ut sin roll i ? Finns det något positivtmed public service-tanken i synsätt?Anf. 31 PER STENMARCK (m) replik:Herr talman! Jag skall inte utesluta att det finnsnågot positivt med public service-tanken. Men detjag tycker är väsentligt är att vi har möjlighet att fåen mångfald på ett sätt som vi saknat alldeles förlänge och som vi nu har möjlighet att få inom enmycket nära framtid.När det gällde lokalradioverksamheten talade jagom en möjlighet för dem som kan uppfylla vissakrav att få bedriva sådan verksamhet påkoncessionsbasis under fem eller och där detockså krävs att man uppfyller ett antal andraförutsättningar. Jag tror att detta skulle stärkaradioverksamheten i . Det är just när detgäller radioverksamheten och kanske framför alltLokalradion som jag är övertygad om att vi får seen utomordentligt positiv utveckling under dennärmaste perioden.Anf. 32 ():Herr talman! Den nya TV-kanalen som vi snartskall fatta beslut om, bör självfallet lokaliseras tillLinköping. Detta har jag inte motionerat omeftersom jag anser att den tågordning regering ochutskott föreslagit beträffande beslut om kanalenslokalisering är riktig. Avsaknaden av motionhindrar mig dock inte från att här och dra en lansför Linköping.När det gäller kanalens lokalisering anför utskottetliksom propositionen att det företag som skall fåkoncession bör lägga sig vinn om att låta olika delarav landet omfattas av programutbudet så attutvecklingen av regional produktion ochdistribution främjas. Jag delar den uppfattningen.Det är alltså uppenbart att ingen är särskiltintresserad av ytterligare en StockholmsbaseradTV-kanal. I stället bör man aktivt verka för endecentralisering av TV-mediet genom att delsetablera den tredje markbundna kanalen utanförStockholmsregionen, dels prioritera ett alternativdär mycket av programproduktionen kan skeutanför . Det är min övertygelse attLinköping kommer att kunna erbjuda ett sådantalternativ.Det finns mycket av både programidéer ochkompetens ute i landet att ta vara på när det gälleratt skapa något som kan bli ''hela landets TV. ''Vid en etablering av den tredje markbundna TV-kanalen i kommer man ifrån de trestorstadsregionerna utan att för den skull tappanärheten. Det är lätt att ta sig till . Det ärockså lätt att nå såväl andra delar av landet somstora världen från . E4-an går förbi. Allatåg på stannar i . Vi harockså flygförbindelser med både ochKöpenhamn. Dessutom är en expansivoch vänlig liten storstad att leva i. ärhändelserikt län.I växer nu upp ett antal intressantakomponenter för en ny TV-kanal att bygga på ochutnyttja. U--Link-projekt medkvalificerad fort- och vidareutbildning på distansvia direktsända TV-föreläsningar är ett exempel.TV--Inters etablering av ett komplett TV-produktionsbolag inkl. , studios ochredigering för produktion på broadcast-nivå är ettannat exempel. CMS nya hyrstudio är etttredje.Dessa exempel tillsammans med en rad andra ikommunen och regionen är viktiga delar i den miljösom behövs för en ny TV-kanal.Till detta kommer att kan erbjudakvalificerad utbildning både på den tekniska sidanoch på humaniorasidan. Jag behöver bara nämnaTekniska Högskolans inriktning mot data,elektronik och industriell ekonomi liksomkommunikationsforskningen vid Tema-K ochkulturvetarlinjen för att ni skall inse vad jag menar.Herr talman! Det nära förestående beslutet omvilken ägargruppering som skall få koncession påden nya TV-kanalen och dess lokalisering är ettutomordentligt viktigt beslut. Denberedningsprocess som föregår beslutet är ocksåviktig. Under den marsch som pågår är jagövertygad om att Linköpingsalternativet kommeratt dra det längsta strået.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 33 ():Herr talman! Det är inget fel på .