prot · GE09101 · 1991-04-24 00:00:00 — Vi anser att dessastrukturskillnader bör kompenseras. Det ärnödvändigt att vi har ett sådant statsbidrag som gårned direkt på skolorna till de självstyrande gruppersom vi vill ha. I dessa skall barnen vara delaktigatillsammans med föräldrarna när de är yngre. Närbarnen blir äldre är det de själva och personalensom skall styra skolan.Vi anser att det generella bidraget tillmiljöförbättrande åtgärder skall kunna användasför att kompensera dem som hargjort insatser för att förbättra miljöni skolan. Vi vetatt underhållet av skolorna i storstäderna är underall kritik. Man kan fråga sig varför de som dragitut med underhållet skall premieras. Vi villalltså försöka kompensera dem som redan gjortinsatser.Att det skulle vara en nyhet att arbetsmiljön iskolorna är dålig kan jag inte förstå. Det var mångaår sedan vi försökte göra det möjligt att andas iskolorna. I en skola i min hemkommun lyckadesman riva bort en planka och upptäckte då att detfanns ett ventilationssystem. Plankan hade satts ditdärför att det blev så kallt . Man hadeockså tagit bort handtagen på fönstren, så att dessainte gick att öppna. i skolsalenhade barnen huvudvärk. Det är alltså inte bara iSundsvall som det är dålig luft i skolorna, utan detär utbrett över hela . T.o.m. i nya skolor harman lyckats bygga så dåliga ventilationssystem, attdet i det ena hörnet är så kallt att man fryser närman sitter där, medan det andra hörnet är utsatt förmögel.Vi vill också stödja fristående skolor. Vi hoppas attvänsterpartiet och även socialdemokraterna ställerupp på det när vi återkommer till behandling avkompletteringspropositionen.Jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet nr 6,till reservationerna 8 och 13 i betänkandet nr 7 ochtill reservation 3 i betänkandet nr 9.Anf. 110 () replik:Herr talman! Först skall jag förklara för svad en röstförklaring är för någonting. Det kan honkanske ha nytta av i fullmäktige i ellervar hon nu skall dväljas under nästa mandatperiod.En röstförklaring innebär att man talar om varförman inte fullt ut röstar på sitt ursprungsförslag,eftersom man därigenom kan uppnå det näst bästanär det inte var möjligt att nå det bästa. I det härfallet var det alltså inte möjligt att stoppa dennabesparing, eftersom det fanns en stor majoritet somändå skulle genomföra den. Då valde vi att försökaåstadkomma någonting annat i stället.Jag har två frågor till s med anledning avhennes inlägg:Är det inte bättre för invandrarbarnen, t.ex. iBotkyrka eller i andra invandrartäta kommuner, attden här besparingen tas ut som en generellbesparing i stället för att den riktas påhemspråksundervisningen? Det går att svara jaeller nej på den frågan. Är inte det bättre? Det varden första frågan.Den andra frågan går det också att svara ja eller nejpå. Eftersom s antydde att jag stod här ochbröstade mig och tog åt mig äran för någonting, ärmin enkla fråga till s: Om det hade varit såatt vi centerpartister hade suttit tysta i utskottet närden här debatten pågick och sedan i slutändan sagt:''Ja, vi fick inte gehör för vårt förslag utan vireserverar oss'' -- tror s att hon då hadevänt utskottsmajoriteten? Ja eller nej!Anf. 111 () replik:Herr talman! Det här var nästan den värstasvartmålning jag på länge hört i den här kammarenav den svenska skolan. Jag har en helt annanerfarenhet av det som görs inom det allmännaskolväsendet. Det görs pedagogiskautvecklingsinsatser, och man gör varje timme nyaerfarenheter i det svenska skolväsendet.Visst finns det problem. Ett problem är attkommunikationskanalerna mellan de vanligaskolorna inte är så väl utbyggda, att skolorna på ettbra sätt kan delge varandra sina erfarenheter,framgångar och misslyckanden. Vi har i riksdagenlagt fram förslag om insatser på detta område, mendessa har valt att inte stödja.Jag skall göra ett citat ur reservation 3 tillbetänkandet nr 9, en reservation som ärundertecknad bl.a. av s. Där står det omfritt val av skola: ''Ett fritt val av skola skulle somen positiv bieffekt innebära en stimulans förutbildningsanordnarna att göra resp. skola så brasom möjligt.'' -- Men är det inte så i detallmänna skolväsendet? Detta är ett tecken på attmiljöpartiet vill ha in mer konkurrens i skolan. Vadär då konkurrens? Om man har konkurrens måsteman tala om att det handlar om att tävla om atterbjuda och tävla om att tillgå. Då måste man inästa andetag tala om att en del vinner och andraförlorar i den första delen där det handlar om atterbjuda. En del vinner och en del förlorar också iden andra delen där det handlar om att tillgå. Vadär det för moralisk--etisk ståndpunkt? Och hurstämmer denna ståndpunkt med miljöpartietsallmänna tal om balans och harmoni? Jag är i ochför sig inte förvånad att det hoppar ut sådanagrodor ur olika förslag. Dessa förslagär naturligtvis produkter av sin egen miljö.Anf. 112 (mp) replik:Herr talman! Menar att inga andrapartier hade några bekymmer när förslaget om enbesparing på 300 milj.kr. Jag tror attalla försökte finna lösningar, men 300 milj.kr. tarman kanske inte fram helt plötsligt ur rockärmen.Jag har ett minne av att hade föreslagit attdessa 300 milj.kr. skulle gå tillbaka, något som inteblev fallet. Vi hade föreslagit att åtminstone 150milj.kr. skulle kunna fås tillbaka. Sedan höjde videtta till 300 milj.kr.Visst var det okej att vi fick fram en bra skrivning.Men sedan kan man fråga sig vad denna skrivningresulterade i. Det såg väldigt bra ut på papperet,och alla hemspråkslärare var mycket nöjda när defick veta att de nu minsann skulle blilikabehandlade. Jag erkänner att det var det bästasom då kunde hända att vi åtminstone kunde räddadem som var direkt utpekade som dem på vilka detskulle göras besparingar. Sedan jag kom in iriksdagen har det hänt att man pådetta sätt pekat ut någon speciell grupp när detgäller besparingar.Jag förstår inte vad talar om. Detfinns mycket som är bra i det allmännaskolväsendet. Man kan jobba medMontessoripedagogik och annat, och det har jagaldrig motsatt mig. Men jag tycker att de friståendeskolorna såsom bör få finnas vid sidan av detvanliga skolväsendet, skall leva vidare och vara enstimulans. De vill ha det som , och de vill inteinordnas i det kommunala skolväsendet. Den dagsom de säger att de vill göra det -- ja, okej, då fårde väl göra det. Alla barn har rätt enligt FNsstadgar att få utbildning. Föräldrarna har rätt attvälja den. Då skall de också ha samma statsbidragsom de övriga eleverna i . Jag är självmellanstadielärare och tycker att det finns skolorsom fungerar mycket bra, så här slås det in öppnadörrar.Anf. 113 () replik:Herr talman! s sade att vi fick in en tjusigskrivning i utskottsbetänkandet. Sedan fortsattehon med att fråga vad den resulterar i. För detförsta skall jag tala om för s att det är exaktsamma formulering som utbildningsutskottetanvände . Den hittade vi på själva innan EvaGoe s hade kommit in i . Om för det andrasamma utskottsledamöter som högtidligt harskrivit under ett betänkande där man säger atthemspråksundervisning skall ha sammaarbetsvillkor som andra ämnen i skolan, resulterardet i att utskottet också avvisar förslag omhemspråksundervisning . Så enkelt ärdet s, om man är konsekvent i sin politik.Anf. 114 () replik:Herr talman! Jag vidhåller att s hade enmålning av den svenska skolan i sitthuvudanförande som inte innebär att hon hadesärskilt många nyanser på sin färgskala, om jaguttrycker mig litet milt.Jag vände mig emot vad som står i reservation nr 3,Bidrag till fristående skolor för skolpliktiga elever, iutbildningsutskottets betänkande nr 9. Där har EvaGoe s undertecknat följande: ''Ett fritt val av skolaskulle som en positiv bieffekt innebära en stimulansför utbildningsanordnarna att göra resp. skola såbra som möjligt.'' Jag trodde att s skullenappa på den krok som jag lade ut. Enansvarskännande politiker får nämligen aldrig haambition att de som är verksamma i skolan skallgöra den så bra som möjligt och att detta skall varaen bieffekt. Det skall vara en huvudsakligarbetsuppgift för lärarna och skolledarna osv. Deskall ha som ambition att göra skolan såbra som möjligt för alla elever.Anf. 115 (mp) replik:Herr talman! Ja, jag hållerverkligen med om det sista. skall mantänka på barnens bästa. För personalen, elevernaoch skolledarna skall det viktigaste var att man harett bra arbetsklimat i skolan.Björn måste ha hängt upp sig ordenligtpå ordet ''bieffekt''. Vi vill ha en grön nyans, om viskall prata om kulörer, som förbereder eleven fördet som händer när man slutat skolan. Man skall haett bra verktyg med sig när man kommer ut i livet,där man kan möta de ekologiska problem som finnsi världen och det globala medmänskliga perspektivsom man då råkar ut för.Jag kan hålla med om att i stället för bieffekt skullejag vilja uppgradera och fråga vad som är positivtmed . Jo, det är inte bara innehålletutan t.o.m. utseendet. Man byggersina egna skolhus med egen arkitektur. Manutvecklar barnen och deras utvecklingsstadier påett annat sätt genom att man i så väl arkitektur somsjälva uppläggningen av bebyggelsen har barnenmed sig. De lär sig ett annat tänkande. De är med ien process och i en praktisk verklighet. Jag tyckeratt det är fel att använda ordet bieffekt. Det är nogen huvudsak.Larz talade om den tjusiga skrivningen.Är det konsekvent skall förslaget till skollag drastillbaka, så att man kan ha hemspråksundervisningpå . Det håller jag också med om.Sedan tycker jag att ni skall sluta insinuera om vadsom händer efter valet och om huruvida jag skallsitta i kommunfullmäktige eller i . Jag stårför övrigt inte på kommunfullmäktigelisten iHärnösand eftersom jag har avsagt mig att stå påflera platser.Anf. 116 ():Herr talman! Det är roligt att få debatterautbildningspolitik just nu i då utbildningenoch dess roll i samhället diskuteras över helavärlden. Det handlar om skolans organisation ochom hur mycket pengar som skall satsas, om dessform och innehåll om pedagogiska metoder. Vidiskuterar vad våra barn och ungdomar behövermed sig ut i livet för att fungera både som individeroch en del av arbetsmarknaden.I är man mycket oroad över sitt skolsystem,som på många platser håller på att braka samman.Det japanska skolsystemet anses varaframgångsrikt, men även här höjs kritiska röstermot den auktoritära ordningen. Många tycker inteatt de japanska elevernas kreativitet tas tillvara.Vår svenska skoldebatt är också mycket intensiv.Det har självfallet att göra med densocialdemokratiska regeringens många intiativunder . Vi har till kammaren fåttmånga propositioner, och vi har fått mycket jobb iutbildningsutskottet. Men det står vi nog gärna utmed. Ute i kommunerna har man, tack vareregeringens reformvilja, fått större frihet att skapaen skola som utgår från just sina elevers behov.Eleven har satts i centrum.Jag tror också att de flesta som är intresserade avutbildning och är övertygade om dess mycketviktiga roll i samhället uppskattar regeringensreformvilja. Den innebär att skolan diskuterasmycket konstruktivt på alla nivåer och ledder och ide flesta fora i vårt land. Utbildningen sätts in i ettsamhälleligt sammanhang, och många människormarkerar hur viktig de anser att utbildningen är församhället.Det har tyvärr varit så, och är fortfarande i vissutsträckning, att skolan har varit för litet benägenatt öppna sig mot omvärlden. Det kanske beror pågamla traditioner där man har en benägenhet attlåta skolportarna vara stängda. känns detbildligt talat som att en vädring är på gång, avåsikter, om skolan och gamla föreställningar ocharbetssätt. Fler människor bryr sig om skolans bådeyttre och inre liv. Det är välgörande fördemokratin.Samtidigt vet vi att vi har en mycket bra skola iSverige. Kunskapstest visar att våra elever ärduktiga och att de har självförtroende. så att de är duktigare än vad en del av deraslärare tror. Vi har också god kvalitet på skolornaöver hela landet. Här skiljer vi oss markant frånmånga andra väst- och östländer.Visst har vi också problem, men de ärförhållandevis små jämfört med de flesta andranationers. Jag vill här också säga att jag uppfattadeEva Goe s beskrivning av den svenska skolan somen svartmålning. Mitt intryck överensstämmer medBjörn . Det var inte roligt att höra densyn på hur skolan tar emot eleverna som sredovisade. Jag hoppas att jag hörde fel och att EvaGoe s nyanserar sitt sätt att prata om skolan, för detär inte bra.Herr talman! Den socialdemokratiskareformpolitiken på skolans område präglas av --eleven i centrum. På central nivå, i regering ochriksdag beslutar vi kort sagt om statsbidraget,ramarna, lagarna och läroplanen. Sedan uppdrar vitill dem som står nära eleverna, kommunera ochskolpersonalen, att besluta om de pengar som finnsi skolan skall användas. Vi myndigförklarar lokalaskolpolitiker, lärare, föräldrar och elever. Det är juhär man vet vad som behövs i den enskilda skolan.Ingen skola är likadan. Men utbildningen skall varalikvärdig. Först när man har rätten att själv beslutaom vardagen kan man sätta eleven i centrum ochförsöka utgå från det enskilda barnets behov.Just nu ligger två lagförslag på bord.Elever på grundskole- och gymnasienivå får lagligrätt till inflytande över utformningen av sinutbildning. Hur det skall gå till skall man beslutalokalt, i linje med skolpolitiken. Utformningenskall vara sådan att barnen och ungdomarna fårhjälp när det gäller att ta ansvar. Återigen ståreleven i centrum.Men, herr talman, vilket är då oppositionens -- dvs.moderaternas och -- alternativ? Ja, detframgår till viss del av deras anföranden, som kanbetecknas som valtal. Men det framgår också avderas reservationer i utskottets olika betänkanden.Några saker är mycket slående. mälersom vanligt ut sig vad gäller den relativt storaenighet om den svenska skolan som brukar finnasi . Men det visar sig att också folkpartietalltmer ställer sig vid sidan av. Det har ju funnitsen samsyn här, och det bekräftade i sitt anförande. Han betraktade denskolpolitik som han talar för som en innovation.Svenska arbetsgivareföreningen skulle ha använtsig av ordet vision. har också hakatpå. Man ansluter sig alltså till den ideologiskaskolgrupp som finns här i riksdagen.Moderaterna, och vill ha ettsystemskifte i fråga om skolan. Man vill införa enelevpeng. Alla elever skall ha en summa pengarmed sig oavsett var de väljer att gå i skola. Man villockså ha profilskolor. Dessutom vill man att allaelever skall ha rätt att välja, eller välja bort, skola.Först några ord om elevpengen. När man läserreservationerna om elevrelaterat statsbidrag, somdet heter, slås man av den mycket statiska syn påskolan som , ochmiljöpartiet har. Här finns det minsann inte någotutrymme för särskilda behov. Det är meningen atteleverna skall få en skolpeng som är lika för alla.Men verkligheten är inte så beskaffad att behovenär desamma överallt i landet eller hos alla elever.Geografin kräver ibland mer pengar till exempelviselever i glesbygd. Hur skall barnen på landsbygdenkunna få en lika bra grundskola, och då så närahemmet som möjligt, som andra elever om helavårt anslag till skolan delas upp lika på alla barn?Skolpengen, som är en del av de här partiernasideologi, blir i stället en ransoneringskupong förbarn som har större behov än andra.Vad gör ni med de elever som har särskilda behov?Det kan gälla barn med inlärningsproblem, socialasvårigheter eller andra problem som kräversärskilda resurser.Herr talman! , ochmiljöpartiet gör också ett stort nummer av dettamed rätten att välja skola. I samband medansvarspropositionen sade utskottets majoritet attelever skall ha rätt att gå i den skola som liggernärmast hemmet. Men utskottet sade också attkommunerna därutöver så långt det är möjligt skallförsöka tillgodose de önskemål som de elever ochföräldrar har som vill välja skola. Detta står vi fastvid. Det framgår av här aktuellt betänkande.Men detta är inte tillräckligt för ,och . I en reservation sägerman att skolmyndigheterna i lag skall åläggas attinformera om rätten att välja skola. Vidare skallman ''i största möjliga utsträckning söka tillgodoseelevernas och föräldrarnas val av skola''. Det stårockså att ''en lagbestämmelse inkluderar självfalleten skyldighet för kommunerna att också sökatillfredsställa dem som föredrar den närmasteskolan''.Jag uppfattar reservationen så, att man både vill hakakan och vill äta upp den. Ni vill inte stöta er mednågon och lägger därför fram ett förslag som ärmycket oklart. Lagen skall stödja både dem som villvälja skola och dem som vill gå i den skola somligger närmast hemmet. Men vad händer när olikaintressen kolliderar? Vems rätt är det då somgäller? Är det den starkes rätt som gäller? Och vemskall besluta när intressena går isär? Vem skalltolka er lag?I en annan reservation tar ochmiljöpartiet upp frågan om självstyrande skolor.Man hade en liknande reservation i samband medansvarsbetänkandet . Men då skrev man attdet kunde finnas situationer där självstyrandeskolor kunde komma i strid med allmänintresset.Detta tas inte upp i den nu aktuella reservationen.Jag gör tolkningen att man har utelämnat det därföratt man vill strama upp skrivningarna. Man vill jufå den här innovationen, den här skolpolitiken, atthänga ihop.De ståndpunkter som jag har redovisat och somåterfinns i betänkandet i fråga formulerademoderaterna och för någon månadsedan. Men hur blir det nu? Ni skall ju spara någratiotals miljarder i statsbudgeten och fastställa ettskattetak för kommunerna. Det säger ni i sambandmed er nya s.k. valplattform. Hur går det då medskolan? Och vad är det som säger att barnen i detnyliberala som ni vill skapa får samma finaskolgång som barnen garanteras? Det är ju deförhatliga skatterna som betalar både de statligaoch de kommunala bidragen till skolan. Här vill niju dela exakt lika mellan alla elever, oavsett behov.Blir det då inte ett ännu mindre utrymme när detgäller att sätta eleven i centrum? Kan ni ge ett svarhär i kammaren ? Skall våra barns ochungdomars skola alltså vara en frizon när denskattesänkning som ni planerar skall betalas?Herr talman! Så till regeringens budgetförslag.Man kan säga att det är en uppföljning av tidigareriksdagsbeslut om ansvaret för skolan. Bl.a. rensarman upp i anslagsdjungeln på skolans område.I detta sammanhang vill jag kommentera LarsLeijonborgs uppgift här om att det sker enbesparing om 1,3 miljarder på skolans område närdet gäller sektorsbidraget. Vad som i realitetensparas är 300 milj.kr. Resten, och det vet LarsLeijonborg mycket väl, handlar om tekniskajusteringar av statsbidraget till följd av det nyastatsbidragssystemet. Om dessa tekniskajusteringar inte gjordes, skulle det i realiteten blifråga om en överkompensation av skolväsendet.Det vore lättsinnigt att inte göra sådana härregleringar -- med tanke på att vi har tagit på ossansvaret för hanteringen av skattepengar.Sedan en kort rapsodi beträffande några avregeringens förslag. Jag skall också kommenteranågra reservationer i detta sammanhang.För det första: Regeringen vill satsa ytterligare 55miljoner på ''åtgärder för att förbättra tillgången pålärare'', som det heter. Tillsammans med de 35miljoner som satsades i förra budgetpropositionenblir det fråga om drygt 90 miljoner per år.Skolministern nämner olika möjligheter för att fåfram fler lärare. Vi vet ju att behoven är stora i detavseendet. Han vill ta till alla möjliga flexiblalösningar. Bl.a. handlar det om en ökning avplatsantalet på lärarlinjerna och om utbildning avobehöriga lärare. Utskottets majoritet tillstyrkeratt föreslagna extra 55 miljoner anslås för dettaändamål.Moderaterna har naturligtvis en reservation här.Jag förstår inte varför. taladeockså om fortbildning. Jag måste säga att jag inteheller förstår vad det är som skiljerregeringsförslaget från reservation --eller tvärtom.För det andra: Regeringen vill avsätta 5 miljonerkronor till stipendier avsedda för fortbildning avungefär 200 lärare. Det är ett åtagande somregeringen har aviserat. Det kan gälla t.ex.enskilda lärare eller lärarlag som vill utveckla nyametoder eller som vill bedriva internationellastudier eller studier i yrkeslivet. Förslaget tillstyrksav utskottsmajoriteten.För det tredje: Statens bidrag till de friståendeskolorna förbättras på flera olika sätt. Bidraget pågrundskolenivå höjs med . perelev och år. Bidraget skall räknas upp medskolindex , och det skall hädanefter utgåfr.o.m. beviljas det ju fråntredje skolåret.Moderaterna, och framför ien reservation att de vill att statsbidraget tillfristående skolor skall vara lika stort somstatsbidraget till . Men vilken nivåhandlar det då om? Man kan ju inte påstå att detfinns en nivå i fråga om statsbidraget pergrundskoleelev. Statsbidraget är ju utformat så, attdet skall användas efter behov.Beräkningsgrunderna är alltså sådana att man tarhänsyn till befintliga behov. Vilken nivå handlar detalltså om?För det fjärde: Det är värt att notera att regeringentar upp en fråga som utskottet har visat ett mycketstort intresse, nämligen frågan om läs- ochskrivsvårigheter. Regeringen anmäler att olikaåtgärder för att öka lärarnas kompetens på dettaområde skall vidtas.För det femte: Stimulansbidraget till förbättringarav den fysiska miljön i skolorna. Regeringenåterkommer med närmare skrivningar om de300 milj.kr. som skall delas ut tillkommunerna. Vad som föreslås är att storstädernaunder skall komma i första hand.Moderaterna och tycker inte, och dethar talat om, attstimulansbidraget behövs. I stället vill man satsapengarna på fortbildning av lärare.Men hur är det? Tycker inte ochfolkpartiet att barnens arbetsmiljö är viktig? Trorni att en offentlig, privat ägd, inrättning -- t.ex. enbank -- skulle låta bli att rusta upp sina lokaler omdessa var nedgångna och inte fungerade med tankepå de anställda eller bankens besökare? Knappast.Då kan man fråga: Varför anser ni att skoleleverskall ha sämre förhållanden än vuxna eller attskolpersonalen skall ha sämre arbetsförhållandenän personal inom andra verksamheter?Till sist några ord om hemspråksundervisningen.Ett enigt utskott föreslår här ett tillkännagivandetill regeringen.Regeringen har ju föreslagit att 300 milj.kr. skallsparas beträffande sektorsbidraget. Motiveringenär att i en rapport har kunnatvisa på att hemspråksresurserna användsineffektivt. Det är alltså regeringens motivering.Statsbidraget har kunnat rekvireras utan prut.Undervisningen har anordnats så, att det inte alltidhar varit elevens behov som har fått styra.Regeringen nämner olika möjliga åtgärder somleder till en billigare undervisning och ett minskatbehov av statsbidrag -- större grupper ochundervisning utanför timplanebunden tid.Statsrådet anmäler att han skall återkomma tillregeringen om detta. Men han betonar också att detär kommunernas sak att planerahemspråksundervisningen och att man när detgäller denna måste utgå från varje enskild elevsbehov.Herr talman! Till att börja med slår utskottet fastatt elevernas rätt till hemspråksundervisningkvarstår, enligt tidigare beslut. Vi betonar också attriksdagen har beslutat om ett generelltstatsbidrag till kommunerna, ett sektorsbidrag.Samtidigt visar RRVs rapport att det nuvarandestatsbidragssystemet beträffande hemspråk ochsvenska 2 inte har uppmuntrat kommunerna till attanvända resurserna så effektivt som möjligt.Tvärtom har statsbidragets konstruktion medförtstörre kostnader än som är nödvändigt när detgäller att ge eleverna en bra undervisning ihemspråket.Detta gör att ett enigt utskott anser att det finns skälatt minska statsbidraget med 300 milj.kr. Därvidlagskall en generell metod tillämpas. Minskningenskall gälla proportionellt med avseende på samtligakommuners samlade sektorsbidrag.Frågan om gruppstorleken tar utskottet inte nuställning till.Utskottet markerar också hur viktigt det är attinvandrareleverna får en kvalitativt godhemspråksundervisning. Aktivt tvåspråkigainvånare är en tillgång för vårt land. Slutligenbetonar utskottet att hemspråksundervisningen börha samma ställning som undervisningen i andraämnen i skolan och att det bör finnas likvärdigaarbetsmöjligheter.Herr talman! Jag yrkar bifall tillutbildningsutskottets hemställan i betänkandena6--10.Anf. 117 ():Herr talman!