prot · GE09121 · 1991-05-29 00:00:00 — Jagsade att en konsekvens av er politik har blivit att ninär det gäller den egentliga näringspolitikennärmar er borgerliga ståndpunkter. Det påståendetstår jag för.Sedan går det kanske inte att kommendera framlönsamhet i statliga företag, men det går däremotatt sätta in ordentliga kraftåtgärder och den vägenförändra lönsamheten och avkastningen. Det harutvecklingen mycket klart visat.Rolf L sade att småföretagen behöverytterligare resurser, att det var fel att omfördelaresurserna och att man borde ha givit mer. Det ärklart att detta hänger ihop med vilka resurser somfinns och hur man skall föra en ekonomisk politikså att man får balans mellan statens utgifter ochinkomster. Och på det här området har det faktisktinte skett någon förnyelse av vänsterpartietspolitik. är fortfarande lika generöst,och förslaget har inte särskilt mycket förankring iett realistiskt budgetalternativ. Detta är naturligtvisförklaringen till att man kan satsa mer.Till vill jag säga följande beträffandediskussionen om kommunismen och vänsterpartiet.Jag har varit en mycket hård motståndare motkommunismen och dess diktaturprinciper. Men jagär beredd att ge ett erkännande åt utvecklingslinjersom pekar åt ett annat håll. Denna utveckling finnsklart dokumenterad var man än kommer iÖsteuropa. Då tycker jag att det känns nattståndetatt använda de argument som använde.Per , och för övrigt även Per-OlaEriksson och , säger att det inte finnsnågra samband i den socialdemokratiska politikenoch att man vacklar och famlar. Men om man sertillbaka har den socialdemokratiska regeringenkraftfullt tagit sig an den ekonomiska politiken. Jagbehöver bara peka på budgetpolitikens utvecklingunder de socialdemokratiska regeringsåren jämförtmed de borgerliga regeringsåren. Beträffande deåtgärder som vidtogs hade ni minsanninte något alternativ och var över huvud taget inteberedda att diskutera ett ansvarstagande för enekonomisk politik som skulle rätta till de obalansersom hade uppkommit. Och ni går in i envalrörelse där utgångspunkten är att två slår dentredje. och säger att det nuskall bli en ny giv för . Centerpartietförsöker krypa in i nätverken för att få vara medoch kommunicera. Er politik vinner allt mindretilltro bland väljarna, om man skall troopinionsundersökningarna. Var finns den fastagrunden för ett borgerligt regeringsalternativ närdet gäller näringspolitiken?Förste vice talmannen anmälde att Per ,, och att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 33 ():Fru talman! Jag tänkte tala litet grand omnäringspolitik och framför allt omsmåföretagspolitik. Debatten har ju kommit atthandla om väldigt många andra saker, men det ärväl inte riktigt meningen. Jag tänkte försöka hållamig till vad vi i tycker och inte uttalamig så mycket om vad andra partier tycker, det kande göra själva.Jag vill börja med några huvuddrag i miljöpartietssmåföretagspolitik. Bakom varje småföretag finnsen eller flera människor med företagsamhet, vilja,förmåga och uthållighet. Småföretag har ofta enstark lokal förankring, och de står för en idérikedomoch en livskraft som är nödvändig för förnyelsenoch utvecklingen av vårt näringsliv. Ändå har deofta sämre möjligheter både att få personal ochriskkapital än de stora företagen. Det är viktigt försmåföretagen att få bättre tillgång till riskvilligtkapital. Och det är viktigt för människor, företagoch organisationer att få goda möjligheter att satsariskvilligt kapital i företag vilkas verksamhet de kanoch vill vara med och ta ansvar för. Det är ocksåviktigt att de människor som gör dessa satsningarkan försörja sig på sin verksamhet i företaget ochatt de kan bygga upp företaget genom att en del avde överskott som de bygger upp får stanna iföretaget och att de också kan ta ut ett rimligtöverskott av sin verksamhet för egen del.Som vi sade i debatten här i senast i gårbör ingen skatt betalas på arbetande kapital i småfamiljeföretag. Vi är alltså emot dennaföretagsbeskattning, förmögenhetsbeskattningenav arbetande kapital.Små företag måste ha möjlighet att finansiera sinutveckling med egna överskott. De bör t.ex. ha rättatt skattefritt bygga upp ackumulerade reserver. Vihar föreslagit upp till 25 basbelopp. Detta är särskiltvärdefullt under de år som företagen byggs upp,innan lönesummor och eget kapital blivit stora nog.Särskilt under utbyggnadsskedet måste ägare,anställda och andra som tror på det nya företagetockså kunna skjuta till s.k. ägarkapital, riskkapital,på gynnsamma villkor. Staten bör underlättasådana satsningar med riskvilligt kapital genom attdelvis uppskjuta beskattningen av sådant kapital,förslagsvis upp till tio basbelopp. På det riskkapitalsom satsas skulle man kunna ta ut bara en mindredel, t.ex. , av inkomstskatten från åretslöpande inkomst från dem som avsätter riskkapitalpå detta sätt. Resten av riskkapitalet beskattas närdet sedan tas ut ur företaget. Och det bör varamöjligt att satsa riskkapital på dettasätt, sammanlagt upp till ett visst antal basbelopp.Vi har föreslagit tio basbelopp. De kapitalvinster,den avkastning, som vi hoppas uppkommer skallnaturligtvis sedan beskattas på vanligt sätt, menförst då. Det här betyder att det blir lättare att fåfram naturligt riskkapital, lokalt och småskaligtriskkapital.Men vi tycker också att det är riktigt med denyetableringslån som man har prövat i , des.k. EKH-lånen och att vi prövar något liknande iSverige.De lokala närfonder som har väcktförslag som partiet har funnits ochsedan vi kom in i skall byggas upp i varjekommun, och de skall medverka i det lokalaföretagandet och ge och förmedla råd och hjälpa tillmed finansiering av lokala projekt och företag. Deskall också själva vid behov kunna satsa riskkapital.De utgör alltså en viktig länk i denna kedja att försesmå företag med riskkapital i olika skeden.Däremot tror vi inte på de riskkapitalbolag somregeringen har föreslagit och som harfattat beslut om . De kommer med storsannolikhet inte att bli till nytta för småföretagen.Vi tvivlar också på att de egentligen kommer attbidra till en balanserad utveckling i sin region ochinom naturens gränser, därför att de mycket snabbttill sin karaktär blir storskaliga.Jag sitter, fru talman, i styrelsen för Stockholmsläns utvecklingsfond och har till min förtvivlan ochförvåning fått vara med om beslut där man säger attdessa riskkapitalbolag också skall få spela påbörsen, att de så att säga inte skall gå ur sittåtagande ens när företaget har kommit så långt i sinfinansiering att det finns med på fondhandlarlistaneller kommer in på börsen. Man skall ju inte hastatliga riskkapitalbolag och ta pengar frånutvecklingsfonderna för att drivariskkapitalbolagen för att de sedan skall vara mednär det har gått så bra för företaget. Det blir dåalldeles fel inriktning. Jag var därför tvungen attreservera mig. Det var enda gången jag har behövtgöra det.Det finns, fru talman, många exempel på attutvecklingsfonderna har hjälpt nyföretagare ochsmå och medelstora företag att få tillgång tillriskvilligt kapital på samma sätt som de har kunnathjälpa dem att få tillgång till utbildning ochkompetens. Tills närfonderna kommer harutvecklingsfonderna en unik roll och en unikkompetens i detta sammanhanget. En del av derasunika kompetens är att de gör samladebedömningar både av ett företags affärsidé och avföretagarnas möjlighet att förverkliga dennaaffärsidé. De gör både ekonomiska och personligabedömningar. Jag tror att den typen avöverblickande bedömningar är väldigt viktiga. Somvi påpekar i reservation 39 är det farligt att somriksdagen gjorde säga ja till att dra in så mycketpengar från utvecklingsfonderna. Det är de som förnärvarande har möjlighet att ge det småskaligastödet till de små företagen. Jag skall passa på attyrka bifall till reservation 36, som handlar omriskkapitalbolagen. Det är viktigt att företag kandrivas i olika former, och det är också viktigt uppmuntrar företagsformer som på olika sättger människor möjlighet att satsa arbete ochpengar. Företagsformerna bör också uppmuntra tillansvar och solidaritet med omvärlden -- medavseende på människor, djur, natur och framtid.För oss i står det klart att det behövsbättre lagliga möjligheter än att kräva ansvarav dem som inte själva är beredda att ta ett sådant.Jag ställer mig därför bakom reservation 48 ochmotion 1990/91:31, där och jag harbegärt en utredning om en utvidgning avägaransvaret. Jag sade alltså inte, fru talman, att viyrkar bifall utan att jag ställer mig bakom.I tror vi mycket på att man skall kunnadriva företag tillsammans och dela på ansvar, riskeroch möjligheter. Därför tycker vi att kooperativaföretagsformer bör uppmuntras och stödjas, bl.a.genom bättre möjligheter att bygga upp ett egetkapital. Jag yrkar bifall till reservation 47, somhandlar om denna sak.Sedan vill jag avslutningsvis säga attenergipolitiken är mycket viktig. Det är en mycketviktig del av närings- och företagspolitiken. I vårenergipolitik har vi tagit mycket stort intryck avUSA, vi tycker att har mycket att lära avUSA, liksom av våra grannländer ochDanmark. Det vore värdefullt om vi också i Sverigei större utsträckning prövade olika metoder föreffektivare energianvändning och för användningav miljövänliga förnybara bränslen -- så att maninte bara talar om det.Anf. 34 ():Fru talman! Många olika områden diskuteras närdet gäller ett så här stort betänkande. För min deltänkte jag beröra främst tre saker: forskning ochutveckling av tekniska hjälpmedel förhandikappade, framtida informationsteknologisamt den kollektiva forskningens koncentration.När det gäller tekniska hjälpmedel har jag i enmotion påmint om den stora betydelse styrelsen förteknisk utveckling (STU) har haft för att ny teknikskall kunna utnyttjas på just handikappområdet.Jag har velat framhålla att det är viktigt att dendelen av verksamheten bevaras och förstärks i dennya myndigheten.Under mer än 20 år har STU anslagit medel förforskning och utveckling inom detta område.Resultaten har varit av stor betydelse både förpersoner med funktionshinder och för svenskindustri. Det har gjorts en utvärdering somklart visar hur svenska industrier har kunnat hävdasig på detta område, speciellt på exportsidan. Vimåste alltså ta vara på kompetensen på området.Det är inte minst angeläget dåhjälpmedelsmarknaden inte alltid är stor ochlukrativ, särskilt inte beträffande små och uddahandikappgrupper. Samhällets stöd till forskningoch utveckling är väsentligt för att stimulera företagatt ge sig in på denna marknad och att stanna kvardär. För att fullt ut kunna ta till vara den nyatekniken i nya hjälpmedel och system förhandikappade måste stödet öka.Jag tolkar utskottet som att det anser attverksamheten är viktig och att det därmed intefinns någon risk för minskat engagemang ellerminskad stödvolym i den nya myndigheten. Skälettill att jag har tagit upp frågan är den osäkerhet somju alltid råder vid förändringar i olikaverksamheter, om inte kristallklara besked ges frånbörjan.Den andra saken som jag vill kommentera är destatliga insatserna påinformationsteknologiområdet, också detta sett urett handikapperspektiv. Mina motionsyrkanden idetta avseende hängde egentligen samman medavsnittet telekommunikationer i sammaproposition. En viss missuppfattning tycks ha skettvid fördelningen av motionsyrkandena. Mittyrkande om behovet av forskning och utvecklingsyftade direkt på det s.k. telematik-projektet ochborde rätteligen ha behandlats av trafikutskottet.Det gällde nämligen ett uttalande om att en störreandel av totala satsningar på forskningoch utveckling -- ca -- bordegå till just den typen av projekt med tanke på destora behoven, möjligheterna ochhandikappgruppernas storlek. Detta får jagåterkomma till i ett annat sammanhang.Vad som behandlas i detta betänkande är mittyrkande om tillkännagivande om behovet avytterligare åtgärder på detinformationsteknologiska området. Storaomvälvningar pågår av infrastrukturen i samhälletoch detta får konsekvenser för alla människor, menkanske främst för människor med funktionshinder.Givetvis ger utvecklingen också möjligheter. Menenligt min mening kan man inte utan lagstiftningoch föreskrifter garantera att grundläggandesociala hänsyn tas i denna förändringsprocess.Marknaden måste ges lika spelregler ochkompletteras av ett solidariskt ansvarstagande.Den omfattande antidiskrimineringslagstiftningsom har antagits i på bl.a. teleområdet är ettuttryck för att man inte tror att marknaden självkommer att kunna lösa dessa frågor.Utskottet redovisar pågående utredningsarbete ochanser att man med hänvisning till detta inte Nubehöver ta några särskilda initiativ. Kanske kundeman ha uttryckt någon åsikt i frågan. Jag sätter mitthopp till att det i arbetsgruppen finns nödvändigkompetens för att bedöma behovet avspecialreglering.Till sist några ord om den kollektiva forskningen.Det är uppenbart att den av stat och näringslivsamfinansierade FoO-verksamheten är mergeografiskt koncentrerad än både högskolornas ochföretagens egen verksamhet. Det handlar om enmycket omfattande forskningsvolym, som är starktkoncentrerad till . Visst finns spriddaverksamheter på annat håll, ofta i form av filialer,men huvuddelen är mycket koncentrerad. Vi har ien motion från län särskilt pekat på vårastora möjligheter att ta emot t.ex. träforskning. Jagmåste säga att visst kan man även vid en 40-procentig andel av insatsen ha synpunkter pålokaliseringen. Det handlar om vilja och insikt.Också i detta fall får jag sätta mitt hopp till denpågående översynen.Anf. 35 ():Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning avmin motion 1990/91:20, där jag tar upp frågan omforskningsbaserad företagsutveckling i . Itillväxtpropositionen sägs att de företag som byggersin verksamhet på ny teknik har särskild betydelseför näringslivsstrukturen. Teknikintensiva företaguppstår ofta som avknoppningar från universitet.De har ofta en begränsad hemmamarknad varförinternationalisering är ett utmärkande drag. Därförbehöver de tillgång till riskvilligt kapital ochmöjligheter att förvärva de resurser som tillväxteni övrigt kräver.I den regionalpolitiska propositionen 1989/90:76aviserades att regeringen från fall till fall är bereddatt lämna stöd till företagsutveckling iregionalpolitiskt angelägna högskole- ochuniversitetsorter.I har under en följd av årtraditionella industribranscher gått i graven, menandelen mogna företag är ändå stor i förhållande tillföretag som baseras på ny teknik. Deras andel ärmindre än vad som kan anses motiverat av att detfinns universitet och teknisk högskola i regionen.Därför är det angeläget att regeringen gör detmöjligt att fördela utvecklingsresurser även tilldenna region. Samverkan mellan ,utvecklingsfonden, och Tekniskahögskolan i är mycket betydande. Dessaaktörer har förverkligat forskningsbyarna , som har en mycket braverksamhet, men vars spridningseffekt i harvarit ganska begränsad.Utskottet påpekar att orsakerna till detta ligger iförutsättningarna för näringsverksamheten och intehos . Detta stämmer väl överens medlänsstyrelsens erfarenheter.Trots denna insikt har resurser för att skapateknologibindningar och öka dynamiken inomolika industribranscher i regionen tillförts i mycketliten utsträckning. Fördelningen av STUsforskningsmedel till företag och branschinstitut vari slutet av 80-talet till , tillGöteborgs- och och till Malmöhuslän.Trots att näringsutskottet hänvisar till att motionersom avser frågor av utpräglad regional naturkonsekvent avslås, är det min förhoppning att dennya näringspolitiska myndighet som skall ersättastyrelsen för teknisk utveckling, statens energiverkoch statens industriverk kommer att kunnaomfördela resurser till den svenska sidan av denalltmer intressanta ,förhoppningsvis med ett större mått av regionaltinflytande och på ett sätt som skaparförutsättningar för att dra nytta av de möjlighetertill förnyelse av näringsstrukturen som är bådemöjlig och nödvändig.Vi socialdemokrater från kommer attfortsätta att arbeta för förnyelse av det skånskanäringslivet, för ökad produktivitet, för ökadsysselsättning och för fler intressantaarbetsuppgifter. Det finns i godaförutsättningar för forskning och utveckling, godtillgång till välutbildad arbetskraft och naturlignärhet till den europeiska marknaden.Jag har inget yrkande, men jag avvaktar medspänning vad som kommer att hända i framtidenoch kommer vid behov tillbaka med motioner.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Statliga företagFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU38 Statliga företag (prop. 1990/91:87delvis).Anf. 36 PER ():Fru talman! Privatisering av statliga företag hardiskuterats i den här kammaren under större delenav . Gemensamma förslag föreligger nufrån , liberalerna ochcentern. Det är kanske ett av de mest ambitiösaprivatiseringsprogram för statliga företag ochaffärsverk som finns i den västliga världen.Det beror inte på att vi har sträckt oss särskilt långt,utan på att verksamheten på detta område har varitstillastående i hela , jämfört med övrigaVästeuropa, där betydande privatiseringar harskett , oavsett regim.Vi har också haft en ganska betydandeförmögenhetsuppbyggnad inom den svenskastatliga sektorn, inte minst inom affärsverkens ram.Vattenfallsverket, m.fl. affärsverk ärutomordentligt välinvesterade. Man har hafttekniskt skicklig personal, som man harhaft tämligen låga förräntningskrav. Därmed harman, via den statliga budgeten och skattebetalarnasmedel, byggt upp betydande offentliga tillgångaroch förmögenheter.Vi har den bestämda uppfattningen, i likhet med del av vår omvärld, att de här företagen ochverksamheterna kan finna bättre och merkompetenta ägare, ägare som är kompetenta påresp. område och kan tillföra företagen ny expertis,nytt kunnande och utveckla dem bättre än vadregering och riksdag, med ett ytterstallmänpolitiskt kunnande, kan göra.Vi tycker också att det är värdefullt att staten, somställer upp reglerna och rollerna för aktörerna pånäringsområdet, inte skall vara en avaktörerna. Staten skall vara domaren som sätterupp regelverket. Vi tycker även att det är naturligtatt staten, som kommer att ha ont om kapital underlång tid framöver, skall kunna låta sina statligaföretag och verksamheter ta del av den traditionellariskkapitalmarknaden, för att på det sättet fåkapital, så att de kan utveckla och nyinvestera närså befinns vara lönsamt och vettigt ur mångasynvinklar.Privatiseringar runt om i världen har ocksåkännetecknats av, precis som vi från vår borgerligahorisont vill, en mycket omfattandeägandespridning. Man skall se till att spridaägandet vid privatiseringen av de statliga företagenså mycket det går. Vi tycker att det har ettegenvärde att det svenska folket mer direkt får ägaen större del av den förmögenhetsmassa som i dagkontrolleras på politisk väg. Erfarenheterna frånnästan alla västeuropeiska länder visar ånyo attföretagen då har blivit mer effektivt skötta,lönsamheten har stigit och man har fått en heltannan kontroll på vad som sker bakom de stängdadirektionsdörrarna.Vi tycker också att det har betydelse attskattebetalarna kan återfå kapital vid dessaprivatiseringar. På det sättet kan man få resurser attgenomföra en lång rad näringspolitiskt mycketintressanta projekt, typ stärkning avinfrastrukturen när det gäller vägar, järnvägar,flygplatser, telekommunikation och många andraangelägna saker, som är centrala för att svensktnäringsliv skall kunna vara konkurrenskraftigt iframtiden. Genom att använda medel frånprivatiseringarna av statliga företag behöver maninte belasta skattebetalarna, utan man byter ettslags statlig egendom mot ett annan slags.Vi tycker också att det är något underligt ochmärkligt när man från regeringshåll entydigt sägeratt de statliga företagen skall bedriva sinverksamhet på samma villkor som motsvarandeprivata företag gör. Då ställer man sig onekligenfrågorna: Varför i hela friden skall de då varastatliga? Varför skall skattebetalarna tvingas bindapengar i den typen av verksamheter?Vi ser privatiseringsprogrammet som centralt. Vitycker att den exemplifiering vi under denna vår harfått av turerna kring den nya stora statligaföretagskoncernen , där man har sammanförtett mycket stort antal rörelsedrivande statligaföretag, visar behovet av privatisering. Man harlagt in tillgångar på 25 000--30 000 milj.kr. i dennagigantiska företagskoncern. Man har även berettmöjligheter att ge ut konvertibler och man hartillsatt en styrelse med några från näringslivet,många från fackföreningsrörelsen och en hel delfrån departement och politiska strukturer på densocialistiska sidan. Vi tycker därför att det äranmärkningsvärt att denna företagskoncern intevill ge den insyn som näringsutskott harbegärt. Vi tycker också att det är märkligt att dennaföretagsstruktur frångår beslut om skall vara ett förvaltningsbolag, vilketdessutom står i den egna bolagsordningen, 3 §, ochsnarast bör agera som ett rörelsedrivande företagmed krav på att fatta beslut om alla investeringarned till 10 miljoners nivå. På det sättetomyndigförklarar man indirekt nästan alladotterbolagsstyrelser. Man anser sig varakompetent att fatta beslut på snart sagt allaområden, i och med att Fortia i praktikeninnehåller nästan alla typer avnäringsverksamheter.Vi har uppfattningen att företagen i privatiseras. Vi har uppfattningen att talet omnationellt kollektivt kapital är förfluget. Det ärnågot som tillhör en gången tid. En privatiseringvore vitaliserande och nyttig för anställda inomstatliga företag och verksamheter. De skulle fåbättre framtidsutsikter och större förutsättning attkunna utvecklas, precis som erfarenheterna harvisat från snart sagt hela . Därför ser viprivatiseringen som central, viktig och angelägen.I detta betänkande har man, som vi kan tycka, gjorten förberedelse för privatisering, även omsocialdemokraterna tolkar det i motsatt riktning.Man ombildar vattenfallsverket till aktiebolag. Föross innebär det en förkortning av vägen tillprivatisering av . Vi tror för vår del attVattenfalls bolagisering är korrekt, men att denskall följas av en privatisering av de mycket storatillgångarna inom . Vi tycker dock att detär angeläget att man för över tillgångarna iVattenfall till en prisnivå som motsvarar detbokförda värdet. I annat fall riskerar man, med deavkastningskrav som har, att driva uppelpriserna för svenska företag till en nivå somkunde bli problematisk, för att inte säga mycketbesvärande, i konkurrenshänseende gentemotutlandet.En privatisering av skall ske på ett sådantsätt att effektiviteten i produktionen bibehålls ochkonkurrensen på kraftproduktionsmarknaden iSverige kan skärpas. Även storkraftsnätetinkluderas här, dvs. kraftöverföringen inom landet.Med andra ord måste vi få betydande anslutningarbeträffande det svenska storkraftsnätet tillmotsvarande utländska storkraftsnät för attmöjliggöra konkurrens mellan i kanske västraTyskland, , eller produceradel och vår svenskproducerade el. På det sättet får vien fungerande marknadskonkurrens, som jag trorär till konsumenternas gagn.I en del länder ute i är man redan inne i detsystemet. Vi hoppas att skall kunna kommamed för att vi på det sättet skall få enytterligare förbättrad effektivitet.Fru talman! Vi känner väl till stämningarna här ikammaren och vet mycket väl vad resultatet blir omvi begär votering beträffande alla vårareservationer. Självfallet står vi fast vid alla vårareservationer åsiktsmässigt. Men vi nöjer oss medatt yrka bifall till reservation 1, för vilkenrösträkning begärs.Anf. 37 ():Fru talman! Vad gäller såväl motiven förförsäljning av statliga företag som metoderna förhur en sådan försäljning skall gå till har jag ochfolkpartiet liberalerna samma uppfattning som PerWesterberg och moderata samlingspartiet. På denpunkten nöjer jag mig därför med att hänvisa tillvad som har sagts av både ochPer Westerberg.Sedan vill jag säga att vi välkomnar en ombildningav till aktiebolag. liberalernaoch har en gemensam reservation idetta sammanhang.Vi noterar att tillgångarna i Vattenfallbokföringsmässigt är lågt värderade.