prot · GE0990 · 1991-04-09 00:00:00 — Kan det finnas mer synnerliga skäl än dethar funnits i det här fallet?Jag vill inte gå ifrån debatten utan att ha fått klartför mig denna sak. I län fick man inte svarpå frågan när civilministern var där.Vad anser civilministern vara synnerliga skäl?Anf. 15 Civilminister ():Herr talman! Jag är ledsen om min pedagogiskaförmåga inte kan hjälpa i det här fallet.Jag har klarat ut med att jag menaratt för att företa en delning bör det alltid finnas enopinion för något sådant, dvs. att befolkningen ärmed på det. Synnerliga skäl spelar in vid frågan omnär en delning skall äga rum, dvs. hur sent på året.Det skall vara extraordinära situationer, någotalldeles särskilt skall ha inträffat, för att kunna fattaett beslut så sent som det året som detskall vara val till de nya kommunerna. Detföreligger inte i det här fallet.Frågan finns kvar huruvida kommun skalldelas på det sättet. Jag menar att de synnerligaskälen för att göra det finnsinte.Anf. 16 ():Herr talman! Det är tydligen enbart formalia somligger bakom civilministerns ställningstagande. Jagbeklagar det djupt. Det har skapat stor oro, ochmånga människors engagemang har gått förlorat.Vi har alltid talat i i sådana sammanhangom att det är viktigt skapa engagemang hosmänniskorna i politiskt arbete. Här har man lyckatsmed det. Alla har ställt upp efterfolkomröstningen, och allt är klart. Det finns ingaformella hinder för att bifalla denna fråga.Visserligen har civilministern i län hotatmed det mäktiga -- videbatterade en annan fråga när det gällerkonstitutionsutskottet.Men detta visar att civilministern har satt sig påmänniskorna i . Det tycker jagär beklagligt.Anf. 17 Civilminister ():Herr talman! Jag förnekar absolut att jag har gjortdet. Jag har fattat ett beslut efter de förutsättningarsom finns i lagen, och det skall jag göra.Anf. 18 ():Herr talman! Vi kan fortsätta denna debatt hurlänge som helst. Jag hade hoppats att civilministerni dag skulle ge mig beskedet: har jag tänkt påden här frågan, jag förstår att jag har tänkt mycketpå formalia, men vet jag att det finns en färdigutredning bakom, det här är människornasönskemål. Vi skall ändra oss.Men detta är tydligen inte fallet. Människorna fårleva med att civilministern uppifrån har satt sig pådem. Jag beklagar att jag måste säga detta så hårtsom jag gör . Det hade inte behövt bli så.Kammarkollegiet har ju sagt sitt. Alla har sagt sitt. Den enda som har sagtnej är civilministern.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1990/91:483 om avreglering avden inrikes luftfartenAnf. 19 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vad somär skälet till regeringens försiktighet vad gälleravreglering av den inrikes luftfarten.Låt mig först få konstatera att de nya riktlinjer förinrikes flygtrafik som regeringen föreslagitriksdagen i propositionen Näringspolitik för tillväxtinnebär en klar markering av behovet av ochfördelarna med ökad konkurrens för inrikesflyget iSverige. Mer avreglerade marknadsformer leder tilleffektiviseringsvinster inom branschen och därmedtill fördelar för konsumenter och näringsliv. Dennaregeringens slutsats ansluter helt till vadkonkurrenskommittén kommit fram till. Någontvekan om inriktningen av regeringens politik påområdet bör således inte finnas.Regeringen har föreslagit en etappvis avreglering.Detta gjorde även konkurrenskommittén, varsförslag till första avregleringssteg somfrågeställaren säkert känner till endast avsågkonkurrens på de 8--10 mest trafikerade linjernamed mer än 300 000 årspassagerare. Däremot harvårt förslag till parallella koncessioner öppnat förkonkurrens på hela primärnätet.Vi har i propositionen pekat på två förhållandensom är viktiga för en konkurrens på lika villkor. Detkrävs ytterligare bankapacitet på för attmöjliggöra ytterligare starter och landningar underhögtrafiktid. Det andra förhållandet gäller denolönsamma men regionalpolitiskt viktiga trafiken iinre . harföreslagit att sådan trafik upphandlas genomanbudsförfarande. Vi nämner också detta ipropositionen. Det måste emellertid finnasprinciper för en sådan upphandling. inte något eget förslag. Jag är för egendel angelägen om att under alla förhållanden kunnagarantera en väl utvecklad regional flygtrafik i helalandet.Görel tar i sin fråga upp denöverenskommelse som träffades mellanSverige, och EG och som innebär att vi iluftfartssammanhang får gemensamma regler. Detbör noteras att detta avtal har tillkommit genom attSverige och målmedvetet själva har drivitfrågan om anslutning till den europeiskaluftfartspolitiken.Med den inriktning om fri konkurrens inominrikesflyget som regeringen beslutat går vi faktisktföre övriga länder i . har konstaterat är deutländska erfarenheterna av avreglering avinrikesflyg begränsade till utomeuropeiska länder.Det är mot denna bakgrund helt fel att framställaden som återhållande ochförsiktig i denna fråga.Anf. 20 ():Herr talman! Först vill jag tackakommunikationsministern för svaret, som andas enpositiv inställning till ökad konkurrens ochnäringsfrihet.Därför är jag förvånad över att man inte ipropositionen kunde gå litet längre. Förslag omparallellkoncessioner har vi i moderatasamlingspartiet lagt fram . Avtaletmed EG som har träffats visar på den positivainställningen till avreglering. Min uppfattning är attom man hade gått litet längre nationellt, hade manförberett de nationella bolagen inför en konkurrenspå ett bättre sätt. Börjar man nationellt med enavreglering, innebär det en press på bolagen attsänka kostnaderna och bli mer kostnadseffektiva.Som kommunikationsministern väl vet, är demonopolskyddade bolagen inflationsledande.Orsaken till det är att de har lågkostnadseffektivitet och att de har kunnatgömma den låga kostnadseffektiviteten bakom enhög prisnivå. Det ligger väl inte någon särskildomtanke om vissa bolag inom som harsvårigheter i den väldigt försiktiga hållningen?Anf. 21 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det faller på sin egen orimlighet attregeringen skulle reglera graden av konkurrensefter bolagens ekonomiska situation. Det är inteutgångspunkten.Vi har redovisat i olika sammanhang, också ipropositionen, de motiv som finns för att gå stegvisfram. Det gäller start- och landningstillstånden påArlanda. Närmast kan jag ju bolla frågan tillbakatill : Hur menar att viskall klara fördelningen av start- ochlandstingstillstånden i en helt fri och öppenmarknad på de högtrafikerade tiderna på det navsom utgör med begränsad kapacitet,så länge vi inte har den tredje banan?Det andra motivet är regionalflyget. Jag är somuppvuxen och boende i övre angelägenom -- jag känner mycket starkt för det -- att man harett så effektivt inomregionalt flyg som möjligt i dedelar av landet som är i störst behov av flyget. Jagvill inte kasta ut det barnet med badvattnet i enallmän hets i avregleringens namn.Anf. 22 ():Herr talman! Av svaret framgår också attkonkurrenskommittén har föreslagit att man skallkunna upphandla, ha ett förhandlingsförfarande,när det gäller regionaltrafiken. På den punkten ärjag mycket nöjd med svaret. Det visar ju att manhar påbörjat ett arbete för att få ner priserna påregionalflyget, något som naturligtvis betyderoerhört mycket för de inre delarna av Norrland.Men som det nu har utvecklats är det så attflygtrafiken genom parallellkoncessionerna enbartpå inrikeslinjerna fungerar som oligopol. Genomatt det är oligopol utestänger man andra frånmarknaden och kan hålla priserna uppe. Såfungerar en oligopolmarknad. Eftersom vi hyllarnäringsfrihet i landet, tycker jag att det hade varitavsevärt mycket bättre om man för det första hadebörjat med den etappvisa avregleringen tidigare,alltså med parallellkoncessionen såsom vi hadeföreslagit, och för det andra nu inför det avtal somhar träffats med EG hade gått ett steg längre närdet gäller inrikesflyget och avreglerat helt ochhållet. Det tror jag nämligen alla parter hade vunnitpå.Jag vill fråga kommunikationsministern, som nuaviserar ytterligare ett steg: När kommer nästaetapp, dvs. en avreglering av inrikesflyget?Anf. 23 Kommunikationsminister ():Herr talman! Man kan alltid beklaga att man intevarit tidigare ute. Jag tycker att den svenskaregeringen borde få beröm för att vi är tidigare uteän andra europeiska länder på det här området.Varför har inte och avreglerat?Det borde vara enklare där än i , som är ettglesbebyggt stort land och har många svaga linjer.Till upphandlingen: Tekniken är inte utvecklad. Vimåste arbeta vidare med den frågan. Avregleringentar sin början . förs en allmändebatt om höga priser som om vi medkonkurrenskommitténs förslag skulle ha haft ien helt annan situation. Det är faktiskt inte fallet.Det är en helt missvisande bild man ger av en tänktutveckling med konkurrenskommitténs förslag.Anf. 24 ():Herr talman! Det finns ju ganska mångaoperatörer på luftfartens område, och de har olikauppfattning om detta. Det finns många som gärnaskulle vilja konkurrera med Linjeflyg och SAS,som ju nu har denna oligopolmarknad. Dessaförsäkrar själva att de skulle kunna flyga till lägrepriser.Det finns ytterligare en aspekt på detta, och det äratt åtminstone ett par av de nya bolag som gärnaskulle vilja komma in på de mera lukrativamarknaderna har alldeles nya flygplansflottor. Detinnebär att de är betydligt mer miljöriktiga, görmindre utsläpp och är bättre vare sig de flyger påArlanda eller på någon annan flygplats. Även urden synpunkten skulle jag önska att man kundevara litet generösare.Anf. 25 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vårt förslag träder som sagt i kraft,om godkänner det, den 1 januari 1992.Döm inte ut effekterna av det förslaget innan dethar trätt i kraft. Det är det ena.Det andra är att det nu förs en diskussion som omdet skulle bli väldigt billigt med de andra bolagenpå de feta linjerna. Men då jämför man deras prisermed de högsta priser som gäller vid dehögtrafikerade tiderna, då det exempelvis kostardrygt . att flyga till . Men man jämförinte med de lågprislinjer då det kostar drygt 1 200kr. att flyga till . Man talar inte omungdomsrabatten, som innebär en halvering avpriset, eller om pensionärernas rabatter. Den somvill konkurrera med Linjeflyg måste alltså ställaupp på konkurrensen på alla tider och på allavillkor.Anf. 26 ():Herr talman! Förutsättningen är väl att mankonkurrerar på alla områden. Jag kan gärna sägaatt jag tycker att det är väldigt bra att man nugenomför det moderata förslaget omparallellkoncessioner, fastän jag hade önskat hade gjort det betydligt tidigare.Det är litet egendomligt ändå attkommunikationsministern nu talar emot det somstår i både svaret och flera av propositionerna,nämligen den fria konkurrensens välsignelse ocheffekten av den fria konkurrensen. Den är ju såbra, eller hur? Det står så sida upp och sida ned.Varför inte leva upp till det?Anf. 27 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi gör det, men det skall varakonkurrens på någorlunda jämlika villkor. Jag villehyfsa diskussionen litet grand med mitt senasteinlägg.Anf. 28 ():Herr talman! Jag ser fram emot nästa etapp.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på frågorna 1990/91:490 och 491 om denplanerade motorvägen genom SölvesborgskommunAnf. 29 Kommunikationsminister ():Herr talman! har ställt två frågor tillmig angående ett planerat motorvägsbygge iSölvesborgs kommun. Den ena frågan är om jag ärberedd att verka för enmiljökonsekvensbeskrivning i enlighet mednaturresurslagens, NRLs, krav och den andra omjag avser att verka för att det görs en s.k.positionsanalys för det aktuella vägbygget.Då frågorna berör samma vägobjekt väljer jag attbesvara dem i ett sammanhang.Som svar på den första frågan kan jag upplysa KajNilsson om att en miljökonsekvensbeskrivning harupprättats och ingår i den av fastställdavägarbetsplanen. Miljökonsekvensbeskrivningenhar utförts i enlighet med den regel som infördes iväglagen i samband med tillkomsten avnaturresurslagen. Miljökonsekvensbeskrivningenför väg E 66 förbi är omfattande ochbehandlar utförligt de miljöproblem som äraktuella längs den fastställda väglinjen.Den andra frågan handlar om en metodik förbeslutsfattande, s.k. positionsanalys, som KajNilsson vill tillämpa på det aktuella vägföretaget.En sådan analys av det aktuella vägföretaget harutförts som ett projektarbete av studerande vidHögskolan i . Denna positionsanalyshar i korthet inneburit att en kartläggning gjorts avolika intressegrupper som kan påverkas av olikavägförslag och intressegruppernas målinriktning.Därefter har olika vägalternativ rangordnats medavseende på intressenternas målinriktning och deeffekter som alternativen orsakar. I idén medpositionsanalys ingår att olika effekter inte kankvittas mot varandra, varför någon slutsats av deolika rangordningarna inte har dragits. Metodenskulle kunna sägas vara ett sätt att medvetandegörabeslutsfattare om olika intressens syn på effekterm.m. av olika vägalternativ.De åtgärder efterfrågar har såledesredan verkställts.Anf. 30 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagtycker att det är positivt att statsrådet tar till sigdessa båda saker, konsekvensbeskrivningen ochpositionsanalysen. Det står i svaret att kraven påbåda dessa saker är tillgodosedda. Det får mankanske betvivla litet.Jag vill först ta upp frågan omkonskevensbeskrivningen enligt naturresurslagen.Ärendet har blivit ett regeringsärende. Det tyderpå att det inte är så som statsrådet avslutar sitt svarmed, nämligen: ''De åtgärder har således redan verkställts.'' Då hadeärendet knappast överklagats och blivit enregeringsfråga.Det finns nu ett alternativ som liknar detfastmarksalternativ som företräder. opinion står bakom det förslaget, och därmedbevisas att man inte är nöjd medkonsekvensbeskrivningen. På flera punkter harkonsekvensanalysen inte uppfyllts. Ytterst är detväl fråga om huruvida det skall bli HarryMartinsons naturscener som skall råda i trakternapå gränsen till eller om det skall bli scenerefter de krafter som företräder motorvägar medmedföljande buller, avgaser osv. Det sex är punktersom jag skulle ta upp där alltsåkonsekvensbeskrivningen inte är tillräcklig.Positionsanalys är någonting nytt som kommit in inationalekonomin och som jag tycker är mycketbra och kan tillämpas på just vägbyggen. Tyvärr harjag inte tid att utveckla det tillräckligt just nu menhoppas att få återkomma.Anf. 31 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om livet vore så harmoniskt ochenkelt som framställer det, där manmed utförliga utredningar kan uppnå frid mellanmotstridiga intressen, då skulle det vara ganskaenkelt att hantera frågor sominfrastrukturutbyggnad osv. Tyvärr är det inte så.Hur många utredningar man än gör finns det alltidnågon, då det är motstridiga intressen -- det har jaglärt mig -- som anser att man borde göra en till elleranser att de gjorda utredningarna inte är tillräckligtbra. Så är det väl också i det här fallet. Därför ärärendet nu överklagat till regeringen, ochregeringen kommer att handlägga ärendet såskyndsamt som möjligt. Såvitt jag förstår är nu allapapper på bordet, och det gäller nu att fatta ettbeslut där man avväger de olika intressen som ärföreträdda i det här ärendet.Anf. 32 ():Herr talman! Nej, livet är inte så idylliskt som mankanske kan tro. Men om man tillämparsådana mått som t.ex. ''cost-benefit''-analysen harvarit, att man mäter allting i pengar, som ju harvarit och fortfarande i övervägande grad ärvägverkets melodi, då är det inte så konstigt att viinte kan komma fram till lösningar som ger uttryckför att människor värderar helt andra saker -- inatur och miljö -- som det inte kan sättas pris på.Positionsanalysen är ett sätt att försöka ta in dessafaktorer, fastän det går litet långsamt. Ändå kan jagtacksamt notera att det går framåt.Om man nu inte kan komma fram till en slutstationdär man är överens, är det väl tecken på att det ärnågonting som inte är så bra i själva sättet atthantera dessa frågor, oavsett hur vi ser påverkligheten. Det tror jag nog att statsrådet kanmedge.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:498 om postservicen iglesbygdAnf. 33 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att upprätthållapostservicen i glesbygdskommunerna.Postverkets kontorsnät består av ca 2 000postkontor. Antalet kontor har de senaste årenvarit i stort sett oförändrat, som antaletärenden och transaktioner på postkontorenminskat markant. har således antalet inbetalningskortminskat med . Även antaletbanktransaktioner har minskat.Orsaker till denna utveckling är främst de alltmerökade gireringarna och kontantlösabetalningsformerna i vårt samhälle. Dennautveckling väntas fortsätta i minst oförminskad fartunder 90-talet.Om postverket skall kunna leva upp till det sattalönsamhetsmålet måste därför enöversyn göras av det mycket kostnadsintensivapostkontorsnätet. skall dock postverketenligt ägarens krav även svara för en rikstäckandepostservice.För att klara dessa båda verksamhetsmål harpostverket drivit ett projekt som skalllämna ett förslag för utformning av 90-taletsservicenät. I detta arbete har bl.a. ett antalalternativa servicemodeller tagits fram. Det är idetta sammanhang som bl.a. vissa postkontor iKramfors kommun betecknats somnedläggningshotade.I den rapport som det pågående projektet skallavge kommer förslag till övergripanderiktlinjer att lämnas. Dessa riktlinjer kommersannolikt att innebära att postservicen runt om ilandet kan komma att bedrivas i förändradeformer, vilket dock inte behöver innebäraförsämrade former. Det finns ett antal alternativaserviceformer -- vid sidan av lantbrevbäringen --som projektet kommer att pröva och därledstjärnan är att servicen skall bibehållas på minstnuvarande nivå.Anf. 34 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Jag har sagtatt posten planerar och genomför väldigtgenomgripande nedläggningar av postkontor i helalandet. I blir det bara fyra kontor kvar idenna stora glesbygdskommun. Då får man fleramil till sitt postkontor. Rimmar detta verkligen medregeringens uttryck i den regionalpolitiskaproposition som antog ? Jagciterar: ''har genom sitt vitt förgrenadekontorsnät och sitt breda serviceutbud en unikmöjlighet att bidra till en god service även på desmå och relativt avlägsna orterna. ''Hur skall man klara denna service i glesbygden ochpå landsbygden? Ja, lantbrevbäring är ju enlösning, i varje fall för pensionärerna som ärhemma. Men det är ingen lösning för alla demänniskor som förvärvsarbetar. Hur långt anserstatsrådet att de skall ha till sitt postkontor?Vidare talas det om att man kan låta lanthandlareta över denna service. Men det går i varje fall inte iKramfors. Då frågar man: Beror det på njugghetfrån postens sida? Betalar inte posten förtjänsterna? Hur anser statsrådet att servicen skallupprätthållas enligt riksdagsbeslutet? Vilkamodeller tycker regeringen att man skall ha för attkunna ge denna service? Många människor ärväldigt oroade inför utvecklingen.Anf. 35 Kommunikationsminister ():Herr talman! uttrycker sig litetledande och förledande. Han säger att ''postenplanerar och genomför''. Jag hänvisar till ettprojekt som pågår och där man söker nyaverksamhetsformer. Det betyder inte att mangenomför stora förändringar. Tvärtom betonar jagi mitt svar att antalet postkontor under de senasteåren i stort sett har varit oförändrat. Man har underårens lopp haft en utomordentligt stor uthållighetute i det vitt förgrenade postkontorsnätet.Posten genomgår en strukturförändring på grundav samhällsförändringen och den ökadekonkurrensen från olika håll, vilket jag påpekar imitt svar. Jag kan lägga till ytterligare fenomen. Nupågår en diskussion om en konkurrens ombrevbäringen här i . Ett företag villkonkurrera på den mest lönsamma delen avpostverkets nät. I detta perspektiv måste postennaturligtvis se om sitt hus. Vi vill från regeringenssida medverka till en analys av postensverksamhetsformer, vilket jag påpekar itilläggspropositionen. Till detta hör att sökasamverkan med andra serviceorgan inomsamhället. Den utveckling av banksamarbetet somposten har etablerat är en sådan metod för att bliännu mer uthållig i sin service på ett vitt förgrenatnät.Anf. 36 ():Herr talman! Det är inte så som statsrådet säger attjag uttrycker mig ''litet ledande och förledande'',utan det är snarare så att jag talar om verkligheten.Posten planerar jättestora indragningar avpostkontor, som man har lagt nedpostkontor. Låt mig ta ett exempel. iKramfors kommun lades ned . Det skeralltså nedläggningar.Statsrådet talar om samverkan. Med vilka och påvilket sätt tycker regeringen att det skall ske för attgenomföra det som faktiskt har beslutat?Låt mig visa på i . Denställde upp på att ta över postservicen, menbankinspektionen sade nej: såsom bank får maninte bedriva postverksamhet. Är regeringen bereddatt ändra på detta så att man kan klara den värstaglesbygden genom samverkan även med banker?Anf. 37 Kommunikationsminister ():Herr talman! Posten är väldigt framgångrik när detgäller att hitta former för samverkan. Det avtal somman nu har ingått med banker om samverkan är ettsådant exempel. Jag vet att man har funnit formerhärför som också kan accepteras avbankinspektionen.När talar om nedläggningar avpostkontor, vill jag upprepa att det har varit enmycket försiktig utveckling under de senaste åren.Men där en nedläggning har skett, har man iallmänhet ersatt postkontoret med en annanpostservice, i många fall lantbrevbäring, som jag avegen erfarenhet vet är en mycket uppskattadserviceform. I praktiskt taget samtliga fall bedömsden vara bättre i extrema glesbygder än det tidigarepostkontoret.Anf. 38 ():Herr talman! Jag skulle gärna vilja ha någotexempel på att banker får bedriva postservice.Statrådet avser väl snarare den samverkan som nusker på banksidan men inte när det gäller brev- ochpakethantering. Jag har en känsla av att det är dettasom bankinspektionen har sagt att bankerna intefår sköta. Är regeringen av en annan uppfattning,hoppas jag att vi möjligt får ett förslag omhur man skall kunna klara denna service även i denrena glesbygden.Statsrådet talar om att lantbrevbäringen är bra. Ja,den är alldeles utmärkt. Det är en jättefin service,som jag själv har haft erfarenheter av i många år.Men vad händer med de människor somförvärvsarbetar och som får flera mil tillpostkontoret? Hur hinner de efter jobbet åka tillposten? Det räcker inte med att lantbrevbärarenkommer eller . Kanjag få några exempel?Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:500 om postutdelningnattetidAnf. 39 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omförsöket med postutdelning på tidig morgon inte ären fråga som skall avgöras av riksdag och regering.Frågan har föranletts av att postverket förberederpå försök att samdistribuera tidningar och brev påmorgonen.Postverket skall genom ett rikstäckande nätförmedla post, pengar, paket, tidningar ochbanktjänster m.m. så att alla kan nå alla.Lantbrevbäring är den serviceform genom vilkendetta servicemål tillgodoses för den åttondedel avSveriges befolkning som bor på landsbygden.Genom bl.a. den tekniska utvecklingen medexempelvis telefax och automatiskabetalningsöverföringar minskartransaktionsvolymerna kontinuerligt förpostverkets landsbygdsservice. För att kostnadernaför denna service skall kunna hållas på en rimlignivå pågår ständigt utvecklingsarbeten ochförsöksverksamheter med syfte att rationaliseraarbetet. Kostnadseffektivitet är en nödvändighetför att kunna bibehålla lantbrevbärarservicen. Ettexempel på detta är försöksverksamheten med attsamdistribuera post och tidningar i en och sammakörtur. Samdistributionen av post och tidningar i enmorgontidig körtur är en försöksverksamhet somberör cirka tiotalet lantbrevbärarlinjer av totalt ca2 700. Försöksverksamheten beräknas pågå cirkaett år framöver.I den utvärdering som därefter vidtar kommer allaav försöket berörda parter att få tillfälle att yttrasig. Erfarenheterna av försöksverksamheten bliravgörande för om en utvidgning av verksamheternabör göras. Först i detta andra skede anser jag detvara en fråga som skall avgöras av riksdag ochregering.