prot · GE09130 · 1991-06-12 00:00:00 — 73 ():Herr talman! Jag är inte någon bromotståndare.Jag anser tvärtom att det är mycket positivt attbygga broar mellan människor antingen det gällerrent andligt eller bokstavligt. Jag har svårt att troatt människor i grunden är emot brobyggen. Om ettbrobygge innebär stora risker för attvattenströmmar i ett mycket känsligt sundförändras, muddring kommer att medföraförändringar för naturen på ett mycket negativtsätt, biltrafiken kommer att öka i dåkoldioxidutsläppen står för de största bidragen tillluftföroreningarna och alla är överens om att dessautsläpp måste minskas, kostnaderna blir så stora attde kommersiella intressena och broförespråkarnainte kan garantera att bron kan finansiera sig självutan att staten måste gå in med garantier i ett lägedå statens finanser är mycket ansträngda, kan jaginte ställa mig bakom ett beslut om att bygga denbron.Trafikutskottets betänkande har inte övertygad migom att hänsynen till miljön har tillvaratagits på etttillfredsställande sätt. Jag är således inte beredd attlämna fullmakt till regeringen att fortsättaförhandlingarna om bron och på det viset lämnacarte till , särskilt inteefter det inlägg som hade idebatten . Jag tycker inte attkommunikationsministerns inlägg gav tecken på verkligen bekymrar sig om miljön iregeringen.För tolv år sedan blev jag invigd iturerna kring brofrågan. Jag var på ett årsmöte iLund då den internationellt kände professorn ikulturgeografi höll ettanförande och redogjorde för de olika turerna ochgjorde en samhällsvetenskaplig analys avbrofrågan. Hans slutsats var att det inte varsamhällsvetenskapligt försvarbart att bygga en bro.För mig var det en mycket övertyganderedovisning.Vad har då hänt under de senaste 10--15 åren somgör att det är så angeläget just nu att bygga en bro?Miljömedvetandet är mycket större än det varför 10--. Luftföroreningarna är ettallvarligt problem, som vi inte kan lösa genom attstimulera till ännu mer biltrafik. Dessutom harintegrationen i och sammanslagningen avÖst- och inneburit att helt nyaresvägar har öppnat sig. Det verkar inte som ombroförespråkarna bryr sig särskilt mycket om deförändrade möjligheterna och hoten. De stirrar sigblinda på att alla svenskar och norrmän skall resagenom till vilket pris som helst, till prisetav en försämrad miljö och höga kostnader. Detkommer också påverka att som ärmycket känslig och mycket drabbad avluftföroreningar. Vi kommer att få en ökad trafikpå . Inte minst med tanke på de djupaspår luftföroreningarna har satt i skogarna påvästkusten kan man inte heller ställa sig bakom ensådan stimulans som bron skulle innebära.Jag har också hört påståenden om att om man ärmotståndare till bron så skulle man vara för enisolationistisk hållning. Man skulle då anse att viskall vara oss själva nog här i och att vi skallisolera oss med vattnet. Jag tror inte alls att detstämmer. talare har t.ex. jämfört Öresundmed berg. Det går inte att jämföra på ett sådantsätt. Vattnet utgör också ett kommunikationsmedeloch ett sätt att ta sig fram. Vi är inte isolerade.Det finns förbindelser mellan ochSverige. När man hör broförespråkarna tala verkardet som om sådana förbindelser inte existerar. Detverkar som om man tror att sundet består av enBerlinmur som plötsligt skall raseras. Det är dockinte en verklighetsbeskrivning, åtminstone inte ensom jag kan ställa mig bakom.När vissa broförespråkare, framför allt frånMalmöregionen, talar om att man skall slå ihopMalmö och och forma en , serjag det också litet som en illusion. Det gäller olikakulturer. Vi har ett kulturutbyte, men jag troratt det är en illusion att inbilla sig att det skall bli enenhet.Med det underlag vi har kan jag inte ställa migbakom och förespråka att regeringen skall gå vidaremed ett brobygge.Anf. 74 ():Herr talman! Vad kan en Öresundsbrodebatt angåen västerbottning? Det vill jag ta avkammarens tid i anspråk för att tala om.En bro över kommer att få konsekvenserockså för oss som bor i eller andraNorrlandslän. Det gäller t.ex. kostnaderna. Jagförutsätter, trots vad som sägs, att bron kommer attkosta skattemedel i en eller annan form -- statligaeller kommunala. Det är kostnader som förstärkertendensen att stora samhällsinvesteringarkoncentreras till södra och -- idetta fall . Utifrån principen att vibara har en kaka att dela på måste detta innebäraatt nödvändiga satsningar i norra får ståtillbaka. Vi har haft en uppslitande debattom . Då ansågs kostnaderna förfortsatt drift och framtida investeringar varaoöverkomliga att klara för socialdemokrater ochmoderater, trots att dessa kostnader jämfört meddetta projekt är en spottstyver.Det gäller också miljöeffekterna -- dels destorskaliga skador på miljön som en ökande trafikoch stora trafikanläggningar orsakar, dels skador påmikronivå för livet i havet och på land. Jag kan inteförstå, , hur en bro över Öresundkan förenas med de målsättningar om en bratrafikmiljö och en bra miljö i övrigt som riksdagenbeslutade om i enlighet med den trafikpolitiskapropositionen . Det har sagts och det är oomtvistligt att den här bronkommer att medföra ökad trafik i ett område somär allvarligt skadat av nedsläpp och försurningar.Jag har själv varit i och och setturlakningen i jordlagret. Man är där nere på pH-nivåer som är mycket allvarliga, och enligt vissaforskare riskeras en total kolaps.Till de allvarligaste invändningarna motÖresundsbron hör de som handlar om hotet motÖstersjöns överlevnad. är ett hotat haväven utan ett brobygge. Därom råder det ingatvivel. De låga salthalterna och den ringagenomströmningen, som nämnts av flera talare föremig, är problem som borde leda till kraftfullaåtgärder för att förbättra situationen. I stället ärman nu eventuellt beredd att satsa på ett brobygge.Nu kommer jag till det som gäller oss som bor inorra . är den livsmiljö därlaxen -- den naturproducerande och den odlade --lever, innan den går tillbaka till de Norrlandsälvardär den föddes. Under har man satsattid och pengar för att bygga upp de stora ochlivskraftiga laxstammar som en gång fanns i dessaområden. Ett antal stora projekt är på gång iNorrbotten och och även längre nedutefter kusten. Man har arbetat med att skapaförutsättningar för att varje älv skall kunnaåteruppbygga de laxstammar som är artegna. Deskall där kunna leva ett naturligt liv ochreproducera sig av egen kraft. är ennödvändig del i laxens livscykel. Om Östersjönförstörs kommer laxen inte att kunna leva vidare.Dessa satsningar görs också för att öka turismen.Fisketurismen är en viktig näring förNorrlandslänen och utgör en ökande del avturismen. Av en undersökning SCB har gjort förfiskeristyrelsens räkning framgår att 2,2 miljonermänniskor fritidsfiskat . 42 %av dessa har fiskat i åar och älvar. För oss i norraSverige är detta en icke föraktlig del av turism. Viär rädda om den och vi vill inte se den förstöras.Om en bro över innebär att miljön iÖstersjön ytterligare försämras och kanske t.o.m.får till resultat att dör -- det finns teckensom tyder på det -- rycker man undan benen för detväxande fritidsfisket och försvårar en positivturismutveckling i och övrigaNorrlandslän.Därför är en bro över en angelägenhetockså för oss som bor i norra . Därför finnsdet också i en kraftig opinion mot enbro över Öresund.Efter alla argument som har förts fram här ärdet svårt att tro att det över huvud taget skall finnasnågon som är beredd att ta det här beslutet i dag.Jag skulle vilja vädja till fler socialdemokrater änJan att stödja reservation 1 och 2.Frågan om den här bron behöver utredasytterligare.Anf. 75 ():Herr talman! Debatten har klargjort attÖresundsbron är en mycket stor miljöfara och attbroförespråkarna blundar för detta. Man blundarockså för de försvarspolitiska aspekterna. Broar ärav stor militärstrategisk betydelse, och transporterblir alltmer betydelsefulla för försörjningen i krisoch krig. Men i propositionen sägs ingenting ombrons försvarspolitiska betydelse. Det görs det inteheller i det betänkande vi har på bordet. Jagförsökte förgäves få försvarsutskottet att yttra sig.Men majoriteten ville inte när det kom till kritan.Varför? I försvarsutskottet hade vi tid. Vi varfärdiga med vårt stora betänkande omförsvarspolitiken.Inte heller massmedia har tagit uppförsvarsaspekterna i anslutning till en eventuellÖresundsbro. Det som finns på detta område ärÖCBs yttrande överbetänkandet SOU 1987:41 och en upprepning avdetta med anledning av den svensk-danskaÖresundsdelegationens betänkande 1989. Påmotsvarande sätt finns två yttranden med likartatinnehåll från överbefälhavaren av den 30 november1987 och den 23 maj 1989.I regeringens sammanställning av remissyttranden,Ds1988:39, refereras dessa yttranden från försvaretmycket summariskt.Mot den här bakgrunden, dvs. regeringens ochförsvarsutskottsmajoritetens försök att förtigaförsvarsproblemet, måste jag ta upp tiden med attnågot lyfta fram dessa yttranden från ÖCB och ÖB.Det räcker inte med att bara konstatera attmyndigheterna sammanfattningsvis inte avstyrkerbroföretaget. Man måste se vad det kostar urförsvarssynpunkt att genomföra brobygget.Överbefälhavaren visar på att ett brobygge kräverkompenserande försvarsåtgärder. Jag citerar:''En fast förbindelse över får under ingaförhållanden oförstörd disponeras av en eventuellangripare. Den måste därför förses medförstöringsanordningar. Beredskapsåtgärder måstevidtagas för försvar respektive förstöring avförbindelsen. ''Min fråga till broförespråkarna blir då: Hur skallförsvaret ordnas? Har det kostnadsberäknats?Försvar kan inte vara alldeles lätt. Hur skyddarman sig mot ubåtstorpeder och kryssningsmissiler?Vi kan inte minera hela . Sundet skallhållas öppet enligt internationella konventioner.Har vi råd att köpa in och sätta upp antimissilskyddtyp Patriot? Nej, försvar av bron är inte realistiskt.Det måste bli fråga om att förstöra bron. Det trorjag att vi kan klara, men vi måste göra det ganskatidigt i en kris, medan vi ännu har kontroll överlandfästet. Det är väl känt vad det betydde i andravärldskriget att tyskarna missade att spränga bronöver vid Remagen.ÖB säger vidare att en redan utbyggdförsvarsanläggning måste flyttas. Har regeringenkostnadsberäknat detta?Som tredje punkt tar ÖB upp frågan om tillgångenpå fartyg. ÖB behöver i kris och krig många av denuvarande färjorna för militära transporter ochminutläggning. Hur skall detta om minst treav de nuvarande färjelinjerna försvinner? Skallfärjor läggas i malpåse? Vad kostar det?ÖB påpekar vidare: ''Om bron förstörs genomfientlig bekämpning kan förflyttningar av vissasjöstridskrafter samt större handelsfartyg mellanVästerhavet och försvåras. ''Egentligen innebär det att västkust och östkust kanbli isolerade. Det är inte särskilt bra i enkrigssituation.ÖB nämner även de folkrättsliga aspekterna, somjag räknar med att andra ledamöter från mitt partikommer att ta upp i den fortsatta debatten.Så till yttrandet från Överstyrelsen för civilberedskap. Överstyrelsen skriver:''Följande synpunkter betraktas därvid somgrundläggande för ÖCBs uppfattning om en godcivil beredskap.-- En god civil beredskap förutsätter en starksamhällsekonomi, där basen utgörs av ettlivskraftigt näringsliv med förmåga att anpassa sigtill nya situationer. Sådana situationer kan varakrissituationer då samhällets funktionsförmågaställs på svåra prov. En teknisk/ekonomiskutveckling som stärker samhällsekonomin ochnäringslivet är därför positiv. Den ökade sårbarhetoch störkänslighet en sådan utveckling eventuelltmedför måste dock beaktas och motverkas genomolika åtgärder, vilka i sig kan kräva särskildaekonomiska resurser.-- Den civila beredskapen gynnas i hög grad av omman inom olika samhällssektorer eftersträvar såflexibla och så litet sårbara lösningar som möjligt.Inom transportsektorn innebär det att många olikakommunikationssätt och många olikakommunikationsvägar är att föredra framför etteller ett fåtal kommunikationsval. Ursårbarhetssynpunkt är en tunnel att föredra framfören bro och i Öresundsfallet ett nordligt läge attföredra framför en sträckning --. Det är bättre att separera järnvägs-och landsvägstransporter än att ha dem ihop.Inom näringslivet pågår en internationalisering ochen integrering mellan olika länder som kräver alltsnabbare och effektivare transportmöjligheter. Enfast förbindelse skulle i jämförelse med nulägetsannolikt ge snabbare transporter till kontinentenoch därmed kunna stimulera näringslivet ochförbättra konkurrenskraft. Den störstaeffekten skulle dock sannolikt vara avregionalpolitisk karaktär genom att en mersammanhållen skapas. Den gerförutsättningar för bl.a. en gemensam arbets- ochbostadsmarknad och är troligen en god stimulansför utvecklingen i sydligaste . För Sverigesekonomiska utveckling skulle en fast förbindelsesålunda sannolikt vara positiv. Dentyngdpunktsförskjutning av näringslivet motsydspetsen av som detta medför kan dockha vissa negativa effekter ur beredskapssynpunkt.Fasta förbindelser via kommer -- om degenomförs -- att påverka helatransportinfrastrukturen långt utanförSkåneregionen. Transporttekniskt kommerjärnvägens konkurrenskraft troligen att öka.Konsekvenserna för sjöfarten och hamnväsendethar inte närmare berörts i betänkandet. Det endasom diskuteras är effekterna för färjorna iÖresundsregionen. Enligt ÖCBs uppfattning tordeminskningen av antalet färjor med stor sannolikhetvara underskattad. En fortsatt färjedrift kommerdessutom att vara mycket känslig för prisrelationenbro--färja.Fasta förbindelsen kommer att medföra ökadöverflyttning av transporter från sjöfart till järnväg,men framför allt till landsvägstransporter -- ommotorvägen byggs. En överflyttning av transporterfrån sjöfart till järnväg skulle naturligtvisytterligare försämra möjligheterna för en redanhårt pressad sjöfarts- och hamnnäring. Enligt flerabedömningar är handelsflottan för litenför att klara Sveriges sjötransporter i ett kris- ellerkrigsskede. En bro är mycket sårbar och kommersannolikt inte att vara i funktion vid ett neutralitets-eller krigsläge.De olika förslagen till fasta förbindelser ställs motett basalternativ som är den nuvarandefärjetrafiken. Är detta rättvisande? Man börbetänka att nuvarande färjestandard har utvecklatsunder hotet av ett eventuellt kommande brobygge.En klar inriktning på färjeförbindelser skulle sannolikt medföra både bättre,snabbare och i hårt väder fungerandefärjeförbindelser.Bro/tunnelförslagen via ställs inte irelation till ett alternativ med utvecklad färjedrifttill och framför allt . Måhändafinns stora fördelar i ett sådant alternativ från bådekostnads-, energi- och miljösynpunkt.ÖCB anser sammanfattningsvis de positivaeffekterna av fasta förbindelser via Öresundsannolikt vara så stora för svenskt näringsliv att --även om förutsättningarna för den civilaberedskapen försämras -- det inte finns tillräckligamotiv att avstyrka förslagen.Den strukturförändring för näringslivet som blevföljden måste dock följas och särskilda åtgärderkan från beredskapssynpunkt bli påkallade.Allvarligare är de negativa effekterna förnuvarande färjetrafik samt för svensk sjöfart ochhamnväsende. Dessa effekter är så allvarliga motbakgrund av sjöfartens nuvarande kritiska situationatt särskilda åtgärder kommer att bli nödvändigaför att säkerställa behov av sjötransporterunder kris och i en neutralitets- eller krigssituation.Hur stora kostnader detta kommer att medföra kani dag inte bedömas. Till detta får ÖCB återkommadå ett slutligt beslut är aktuellt''.Nu är det aktuellt med ett slutligt beslut, om jag harförstått saken rätt. ÖCB framhåller mycket tydligtden ökade sårbarhet som bron medför, även omman menar att bron är så värdefull för vårtnäringsliv att man inte kan avstyrka förslaget, utani stället bör ta kostnaderna för kompensatoriskaåtgärder på grund av den ökade sårbarheten. Minfråga till regeringen blir: Har man beräknat vaddessa försvarsåtgärder kostar?Sedan dessa yttranden från ÖB och ÖCB avgavshar en majoritet forcerat fram ekonomiskanpassning till EG och beslutat att ansöka ommedlemskap. Detta betyder ytterligarearbetsfördelning inom näringslivet, så att vi bliroerhört beroende av fungerande just-in-time-kommunikationer med . Dessakommunikationer skall nu i mycket storutsträckning kombineras till en enda bro.Färjekapacitet försvinner. Denna enda brokommer i en krissituation att sprängas eller skjutasbort på några sekunder.Herr talman! Är detta beredskapshänsyn isamhällsplaneringen? Är detta BIS, som vi medlock och pock försöker få kommunerna att ta? Iförsvarssammanhang är man överens om attberedskapshänsyn i samhällsplaneringen som regelblir billigare än att i efterhand söka hitta påkompensationsåtgärder. Har man inomkommunikationsdepartementet beräknat vad detkommer att kosta med de extra försvarsåtgärderbron kräver, nämligen att hålla färjor ochhamnterminaler i malpåse?(forts. )Beslut om samlad voteringBeträffande pågående ärende, trafikutskottetsbetänkande TU31, samt de på föredragningslistannärmast upptagna ärendena, trafikutskottetsbetänkande TU35, bostadsutskottets betänkandenBoU20, BoU12 och BoU22, beslöt kammaren påförslag av talmannen att de skulle företas tillavgörande i ett sammanhang sedan debatten i dessaärenden avslutats.4 § (forts.) Fast förbindelse över (forts. TU31)Anf. 76 ():Herr talman! har jag på nära håll iSkåne följt diskussionerna och utredningsarbetetom fasta förbindelser över . Från att havarit total motståndare till fast förbindelse i dettasammanhang har jag kommit fram till att enförbindelse som inte stör den känsliga vattenmiljöni och som inte ökar det redan kraftigaluftföroreningsproblem som finns på båda sidor omÖresund bör kunna accepteras.Efter flera års intensivt arbete med frågorna kringÖstersjöns miljö, internationellt, nordiskt ochnationellt svenskt, vet jag dock att livet undervattenytan i egentliga , i och iKattegatt, är starkt hotat. Det är hotat av utsläppmen också genom att utbytet av saltblandat resp.bräckt vatten har störts allvarligt samt av den starktökande trafiken nära kusterna. Är det då underligtatt man reagerar när en proposition om en bro --som enligt många forskare kommer att störavattengenomströmningen -- tar så pass lätt påmiljöfrågorna? Man förklarar också ganska franktatt 8 000--9 000 bilar skall åka över bron.Det är faktiskt en ökning i förhållande tilldet antal som fraktas med färjorna. Dettatrots att Miljödelegationen harutnämnt trafikens föroreningar till det allvarligastemiljöproblemet i västra . Så gott som allatrafikorganisationer och miljöorganisationer harockså avstyrkt avtalsförslaget, på grund av att detvar för dåligt underbyggt vad gällermiljökonsekvenser och i viss mån även vad gällerekonomiska konsekvenser. Vi ser också att mångaav havsforskare varnar för brobygget.Man skulle kunna tänka sig att frågan ändå kundelösas, om det gjordes en ordentlig prövning urmiljösynpunkt innan projektet påbörjades, därman tog hänsyn till alla de svårigheter som kanfinnas. Men jag har blivit starkt oroad av att man ipropositionen endast nämner en miljöprövningenligt, som det står, naturresurslagen. Vi harnyligen haft en stor debatt här i kammaren ommiljöpolitiken. Där har vi faktiskt sagt att man börpröva sådan mänsklig verksamhet som kan varamiljöfarlig enligt både miljöskyddslagen ochvattenlagen. Kommunikationsministern harnyligen själv sagt att all mänsklig verksamhet ärmiljöfarlig. Jag tycker nog att denna bro i allrahögsta grad kan ge aningar om att det här kanfinnas faror.Man måste också fråga sig vad det tilläggsarbetesom det sägs skall till för att anpassa bron mer tillmiljön kommer att innebära. Vad har muddring förinverkan på vattenlivet? Vad betyder en konstgjordö i en känslig vattenström? Nej, jag är inteövertygad av det som har utlovats när det gällermiljöprövningen. Därför har jag skrivit en motiondär jag har begärt att man skall stärkamiljöprövningen. Därför tänker jag också röstamed reservation 1 och 2.Jag har också i en motion tagit upp frågan om derent folkrättsliga problemen. harlugnat mig på den punkten. Det finns inga krav påen konsultation med andra stater. Ändå sägerutrikesutskottet att man bör underrätta andrastater om beslutet om ett brobygge.Jag måste ändå säga att vi ofta står i denna talarstoloch i varma ordalag talar om Östersjösamarbetetoch om det nordiska samarbetet. När vi håller påmed ett stort projekt, som alla andra länder iÖstersjöområdet och i kan ha synpunkterpå, tycker jag att det är självklart att vi måste ha endiskussion med dem innan vi går att fatta beslut.Nu hinner vi inte med det. Men jag hoppas attkommunikationsminstern kan lova mig att vi efterdet att beslut har fattats kommer att ta kontakt medandra Östersjöstater och nordiska stater för att meddessa öppet diskutera hur man kan utforma enförbindelse, så att den inte stör vare sigtrafikförhållanden eller miljö. Jag tror att det ärmycket viktigt.Men, som sagt, på grund av rådande osäkerhetkring miljöprövningen kan jag inte stödjautskottsmajoritetens skrivning. Jag tänker alltsårösta för reservationerna 1 och 2.I detta sammanhang vill jag också passa på att sägaatt det inte är länge sedan -- vi hade ju enmiljödebatt här i --och i en särskild reservationunderströk att vad naturen långsiktigt tål skall varastyrande för vilka verksamheter som skall tillåtas.Därför förvånar det mig att dessa partier , medtanke på nämnda reservation, är beredda attutan vidare fatta beslut om en verksamhet därmiljöpåverkan enligt många miljöforskare ärbetydande.Anf. 77 () replik:Herr talman! Det gläder mig att också GretheLundblad deklarerar att hon kommer att rösta förreservationerna 1 och 2. Jag har dock ett par frågortill och främst finns det i den här debatten sedani morse ett återförvisningsyrkande, som skullekunna innebära att tar ansvar försituationen och således verkligen kräver ennoggrannare behandling av det här ärendet innanvi fattar ett verkligt överlagt beslut. Det finns alltsåmöjigheter att återförvisa ärendet om en tredjedelav kammarens närvarande ledamöter stöder ettsådant yrkande. Jag vill gärna veta hur GretheLundblad ser på detta med att stöda det framställdaåterförvisningsyrkandet.Så något om anslag som hongjorde allra sist i sitt anförande och som var riktatbl.a. mot oss i . Enligt GretheLundblad skulle vi vara beredda att utan någonmiljöprövning medverka till ett beslut. Jag förstårinte riktigt vad därmed menar,om hon avser tunnelförslaget eller vad det nu kanvara. Men om det gäller tunnelförslaget, vill jagframhålla att vi bara har krävt en utredning av detförslaget. Vi säger nämligen bara atttunnelförslaget inte har blivit lika brett utrett somförslaget om en kombinerad bil- och järnvägsbro.Jag vill alltså gärna höra vad menar med sitt anslag mot miljöpartietoch, i viss mån, även mot folkpartiet.Anf. 78 () replik:Herr talman! Jag har inte sagt att jag tänker röstaför framställda återförvisningsyrkande. Jag harnämligen erfarenhet här i av hur det kanbli i sådana sammanhang. Om man begäråterförvisning av ett ärende och det trots allt finnsen betryggande majoritet i det utskott som fårtillbaka förslaget i fråga, innebär det bara attförslaget återkommer i samma skick. Jagtycker att det är en onödig omgång.I stället tycker jag att det är bättre att vi genom vårtagerande försöker pressa på, så att vi tvingaralla berörda myndigheter att göra en mycketnoggrann miljöprövning av det här förslaget. Detkan ju leda till att man upptäcker att ändringarmåste göras.I övrigt, som jag har sagt, accepterar jagnumera en fast förbindelse över . Jaghoppas att den rejäla prövning som kan bli av urmiljösynpunkt kan bidra till att vi får till stånd enförbindelse som inte skadar miljön. Vidare hoppasjag att alla myndigheter som har att arbeta med denhär prövningen är så pass ärliga att de, om bro- ochtunnelförslaget skulle visa sig vara mycket starktmiljöstörande, överväger att enbart bygga tunnel.Jag har en stark tilltro till myndigheterna och derasärlighet på detta område. Vad som förutsätts är attdet görs en rejäl miljöprövning. Det är på denpunkten som jag har varit osäker.Anf. 79 () replik:Herr talman!