prot · GF0935 · 1991-11-29 00:00:00 — Under alla omständigheter står detklart att skulle ha goda möjligheter attstoppa flödet av förnödenheter som går övergränsen till Renamo i , menunderlåter att göra detta. Den sydafrikanskaregeringen bär därför ett stort ansvar för detfortsätta våldet i Moçambique.Regeringen har tagit initiativet till en prövning avden svenska sanktionspolitiken när det gällerSydafrika. Det är rimligt att vi i ljuset avhändelseutvecklingen tar upp frågan om i vilkentakt och på vilka villkor vi kan lyfta sanktionerna.Det är dock angeläget att i dessa överväganden tasmed, inte bara den inre utvecklingen i landet utanockså uppträdande i regionen. Sverigeborde alltså, tillsammans med andra länder, krävaatt aktivt förhindrar fortsatt stöd tillRenamo gerillan, som ett villkor för att avvecklasanktionerna.Med hänvisning till det anförda hemställer jag att fåställa följande fråga till utrikesministern:Är utrikesministern beredd att verka för att fråganom stödet från till terrorverksamhet iMoçambique beaktas vid överväganden om attavveckla sanktionerna mot ?12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 27 november1991/92:213 av () tilljustitieministern om kriminalvårdsanstalterna iGävle och Hudiksvall:Kriminalvårdsstyrelsen har i sinanslagsframställning för /93föreslagit en utbyggnad av Gävlefängelset.Regeringen har beslutat att den slutnalokalanstalten i får en ny paviljong med 24platser som skall användas förnarkotikamissbrukare.Får utbyggnaden av Gävlefängelset till följd attlokalanstalten i läggs ned?den 28 november1991/92:214 av () tillutrikesministern om anslagen tillfredsorganisationerna:Folkrörelsernas engagemang och medverkan i densäkerhetspolitiska debatten och studiearbetet ärrelativt unikt för vårt land. Alla erfarenheter sägeratt icke-statliga organ kan medvrka till attförtydliga bilden av svensk säkerhetspolitik ochnedrustningssträvanden.Utifrån dessa konstateranden beslöt 1987att etappvis höja anslaget för information om fredoch nedrustning. Som riktpunkt förmedelsanvisningen angavs en promille avförsvarskostnaderna.I massmedia har angivits attförsvarsanslagen kommer att öka med 7--9miljarder de närmaste åren.Mot denna bakgrund vill jag frågautrikesministern:Avser utrikesministern att föreslå att anslaget förfredsorganisationerna skall öka i samma takt somförsvarsanslagen?1991/92:215 av () tillcivilministern om förtroendet förmiljömärkningen:Miljömärkning kan bli ett viktigt komplement tillandra styrmedel på miljöområdet. Det är viktigt attkonsumenterna kan få en fullvärdig information såatt man kan välja varor som är mindremiljöskadliga. I utförs det praktiska arbetetav . Under desenaste dagarna har det avslöjats att en konsult somarbetat på uppdrag av kommissionen skiljts frånsina arbetsuppgifter på grund av sitt engagemanghos . Det ärangeläget att medborgarnas förtroende förmiljömärkningen återställs. Det är därför viktigt attfå klarlagt vilken inställning som civilministern,som är ytterst ansvarigt statsråd, har beträffandeden uppkomna situationen.Jag vill fråga civilministern:Vilka åtgärder har civilministern vidtagit motbakgrund av den uppkomna situationen kringmiljömärkningen handläggning avteknisk rådgivning?1991/92:216 av () tillarbetsmarknadsministern om stöd till ochMalung:Älvdalens och kommuner är de tvåsydligaste kommunerna i det västsvenskaskogslandet. Såväl turistnäringen som övrigtnäringsliv har stora problem. Den kraftiganedgången i industrisysselsättningen gör attbehovet av statligt stöd ökar.Vad avser arbetsmarknadsministern att föreslå medanledning av och kommunersbegäran om ändring av stödområdeskategori frånstödområde 2 till stödområde 1?1991/92:217 av () tillsocialministern om folkhälsoinstitutet:Organisationskommittén för harfått på sig för att komma medsina förslag.Det behövs säkert för att komma fram tillarbetsuppgifter, organisation och bemanning förinstitutet. Det är däremot inte bra för dem somhoppas få institutet lokaliserat till sin ort. jag och flera med mig att vore enlämplig plats för eftersom det iMalmö//finns de vetenskapligt kreativamiljöer som ett nytt institut kan knyta an till. Därtillkommer det önskväda i att sprida myndigheterutanför --Mälardalsområdet.Med anledning av det ovan anförda vill jag frågasocialministern:Vilka överväganden avser socialministern att görainför beslutet om lokalisering avfolkhälsoinstitutet?1991/92:218 av () tillarbetsmarknadsministern om länsarbetsnämnden iÖstergötlands län:I valrörelsen utlovades från de fyra borgerligaregeringspartiernas sida att AMS skulle få de extramedel man begärt. Länsarbetsnämnderna harplanerat sina åtgärder därefter. Regeringens förslagtill innebär dock att AMS bara får hälftenav utlovade medel. Det innebär attlänsarbetsnämnden i i vår får kraftigtminska antalet personer i aktiva åtgärder. Enligtuppgifter i massmedia erkänner nuarbetsmarknadsministern att regeringen har räknatfel på kostnaderna för dessa åtgärder. Visocialdemokrater har föreslagit att AMS ska fåytterligare 970 milj.kr.Innebär detta att arbetsmarknadsministern nutillstyrker vårt förslag om mer resurser till AMS såatt länsarbetsnämnden i kangenomföra de planerade åtgärderna?1991/92:219 av () tillmiljöministern om hoten från svavelutsläppen påKolahalvön:Skogarna har utplånas, fiskarna har ändrat färg,lavarna har försvunnit och bären innehåller 500gånger mer nickel än normalt. Så beskrivs denpågående miljökatastrofen på isovjetisk press. Enligt en forskningsrapport frånfinska skogsforskningsinstitutet i ärfinska på väg mot en miljökatastroforsakad av svavelutsläppen på Kolahalvön.Mätningar av skador från svavelnedfallet imellersta finska som blev klara i augusti1988 visade att hänglaven har minskat med 50--under loppet av . Rennäringen hardrabbats av detta. Det kan ta förhänglaven att återhämta sig. Svavelnedsläppenförväntas också slå hårt mot den finländskavildmarken. Undersökningar visar attförsurningsnivån i norra påverkas avindustriutsläppen från . Man kan pågoda grunder befara att ett allvarligt miljöhot ocksåvilar över våra värdefulla naturområden i norraSverige som följd av de omfattandesvavelutsläppen på Kolahalvön.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder avser regeringen vidtaga för attavvärja hoten mot miljön i med anledningav de omfattande svavelutsläppen på ?1991/92:220 av () tillkommunikationsministern omfordonskungörelsens bestämmelser ommobilkranar:Enligt förordning 1990:1201 om ändring ifordonskungörelsen gäller vissaspecialbestämmelser för mobilkranar som kan lyftamer än . Denna tiotonsgräns bygger påproposition 1990/91:35.Det finns intressenter som vill låta även mindremobilkranar komma i åtnjutande av dessaförmånligare regler. I så fall skulle vi nu få flerfordon som det skulle kunna bli svårt att anpassa tillkommande Europaharmoniserade regler.Mot denna bakgrund vill jag frågakommunikationsministern om regeringen avser attändra tiotonsgränsen efter en förnyadriksdagsbehandling?1991/92:221 av () tillbostadsministern om villkoren för turkbulgarersom tvingats återvända till Bulgarien:Hur har regeringen låtit informera sig om villkorenför de turkbulgarer som inte fått stanna i Sverigeutan återvänt till , och i så fall vilkaslutsatser drar regeringen med anledning härav?1991/92:222 av () tillarbetsmarknadsministern om sänkta socialavgiftersom regionalpolitiskt instrument:I regeringsförklaringen skriver den nya regeringenföljande: ''Sänkningen av socialavgifterna kommeratt vidgas till större deler av inland ochomfatta fler verksamheter än . ''Enligt mångas uppfattning bör i första hand flerverksamheter i stödområde 1 omfattas av sänktasocialavgifter innan det geografiska områdetutvidgas. Därigenom prioriteras i ett kärvtekonomiskt läge de områden som har de störstaproblemen med sysselsättning och utflyttning.Jag vill med anledning av ovanstående frågaarbetsmarknadsministern på vilket sätt regeringentänker utveckla systemet med sänkta socialavgiftersom ett regionalpolitiskt instrument.den 29 november1991/92:223 av Per Stenmarck (m) till statsrådetGörel Thurdin om sandsugningen utanförFalsterbonäset:Sedan flera år tillbaka bedrivs sandsugning utanförFalsterbonäset. Detta sker efter tillstånd avSveriges Geologiska Undersökning (SGU). Enförutsättning för verksamheten är att inga hål ellergropar får göras i havsbotten. Trots detta haremellertid stora hål skapats. I dessa bildassvavelväte där fiskar och andra djur dör.Under senare år har också stora mängder sandförsvunnit från stränderna. harstranden inom vissa områden dragit sig tillbaka tiometer. Att sandsugningen är en bidragande orsaktill detta är allt fler överens om.De nuvarande tillstånden att bedriva sandsugningvid och Sandflyttan utanförFalsterbonäset går ut . Det är viktigt attdessa tillstånd inte förlängs.Är regeringen beredd att medverka till attytterligare sandsugning inom området utanförFalsterbonäset inte skall bedrivas efter dennuvarande koncessionstidens utgång?1991/92:224 av () tillarbetsmarknadsministern omungdomsarbetslösheten:Så sent som sadearbetsmarknadsministern i att han hadebra kontroll på ungdomarna i åldern 16--19 år.Arbetslösheten bland dessa var då . Därefterhar arbetsmarknadsministern talat om att sänkaungdomslönerna och försämraanställningstryggheten för att skapa jobb åtungdomarna.Mot den här bakgrunden skulle jag vilja ställaföljande fråga till arbetsmarknadsministern:På vilket sätt anser arbetsmarknadsministern attsänkta ungdomslöner och försämradanställningstrygghet skapar fler jobb åt arbetslösaungdomar?1991/92:225 av () tillutbildningsministern om föräldrainflytandet iskolan:I proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan stårföljande:''Om möjligheten att påverka inte bara skall bliskenbar och formell måste det finnas ett reelltutrymme för inflytande. Därför fordras detställningstaganden på både politisk nivå ikommunen och av skolledningen till framför alltinnehållet i föräldra- och elevinflytandet. ''I utbildningsutskottets betänkande UbU 1990/91:4om ansvaret för skolan kan man läsa följande:''Skolan bör vara öppen för föräldrarnasdelaktighet och inflytande och stimulera derasengagemang i barnens lärande. ''Trots dessa tydliga markeringar finns ingenting omföräldrars rätt till delaktighet och inflytande i denförordning som den förra regeringen utfärdade ijuli med anledning av beslut. Däremotfinns elevernas rätt till inflytande inskrivet.Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga:Vilka åtgärder tänker skolministern vidta för atträtta till det begångna misstaget?1991/92:226 av () tillutrikesministern om och Kroatien:Utrikesministern sade i ett frågesvar den 5november 1991 att huvudskälet till att Sverigeavvaktar med erkännandet av ochKroatien ''... är hänsynen till EGsfredsansträngningar''.Den tyska förbundskanslern den 27/11 att förbundsrepublikenTyskland kommer att erkänna Slovenienoch som självständiga stater. Hanuppmanade också andra stater att följa Tysklandsexempel. förändrade inställning måstetolkas som att man nu inte ser någon möjlighet attvia EG skapa fred mellan och Serbien.Sverige bör erkänna ochKroatien som självständiga stater. Ur folkrättsligsynpunkt finns ingenting som hindrar ett svenskterkännande.Ett svenskt erkännande skulle aktivt kunna bidratill att skynda på fredsprocessen. Pressen påSerbien att sluta sina våldshandlingar mot Kroatienökar desto fler länder som erkänner ochdärmed tydliggör att man ser agerandesom ett angreppskrig.Jag vill därför fråga utrikesministern:Är regeringen nu beredd att erkänna ochKroatien som självständiga stater?1991/92:227 av () tillutrikesministern om exportkreditgarantier förinvesteringar i Östeuropa:Det hävdas från industrihåll att svenska företagriskerar att halka efter i konkurrensen på de nyamarknaderna i östra . Dessa stater har nustora behov av industriella investeringar och därkan svenska företag göra betydande insatser.Problemet är att den svenska staten inte ger någraexportkreditgarantier.Jag vill därför fråga näringsministern:Avser näringsministern att ta några initiativ för attge exportkreditgarantier för investeringar iÖsteuropa?1991/92:228 av () tillutrikesministern om svenska företags möjligheteratt delta i uppbyggnadsarbetet i Sovjet:Enligt uppgifter i massmedia omintetgörs svenskaexportaffärer till olika republiker inomSovjetunionen på grund av brist påbiståndskrediter. I stället väljer svenska företag attanlita dotterbolag i andra europeiska länder därkreditmöjligheterna är bättre.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attöka möjligheterna för svenska företag att delta iuppbyggnadsarbetet i Sovjetunionen.1991/92:229 av () till statsrådet om åtgärder för att skydda ytterligareälvsträckor:I regeringsförklaringen utlovade regeringen bl.a.att fler älvsträckor skulle undantas frånvattenkraftsutbyggnad. har redan fleramånader gått och något propositionsförslagföreligger inte och har heller inte aviserats.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga till statsrådet:När avser regeringen lägga en proposition omskydd av ytterligare älvsträckor enligtnaturresurslagen?1991/92:230 av () till civilministenom miljömärkningsstyrelsen:Miljömärkningen är ett viktigt inslag i miljöarbetet.Avser regeringen att ge miljömärkningsstyrelsenförutsättningar att bedriva ett effektivt ochframgångsrikt miljömärkningsarbete?1991/92:231 av () tilljordbruksministern om jordbruket i norra i vårt land i allmänhet ochskogs- och mellanbygderna i synnerhet är inne i enbekymmersam period med bl.a. svag lönsamhet.Vid riksdagsbeslutet fastslogs attjordbruket i norra inte skulle tillåtas fånågon nämnvärd försämrad lönsamhet. Trots dettahar lönsamheten försämrats på ett mycket påtagligtsätt. Detta har i sin tur lett till att många brukareslutat med jordbruksdriften bl.a. i mitt hemlänVärmland. Den senaste i raden är Sälboda Säteriutanför med 190 mjölkkor och därmedVärmlands största mjölproducent, som aviserat skall sluta på grund av allt fördålig lönsamhet. Mjölkproduktionen i norraSverige har sjunkit mycket kraftigt ,vilket är allvarligt både för jordbruksnäringen ochför förädlingsindustrin.Vid årets riksdagsbehandling av stödet tilljordbruket i norra tillsattes en kommittésom skulle göra en översyn av detta stöd.Min fråga till statsrådet är därför: Kommerregeringen att lägga fram förslag som kan förbättravillkoren och därmed skapa framtidstro förjordbruket i norra ?1991/92:232 av () tillförsvarsministern om garnison:Nyligen framlades försvarets sparförslag,innebärande bl.a. avveckling av garnisionmed regementena I 21 och T 3. Ingenstans i landetkommer en nedläggning att drabba så hårt som iSollefteå. Kommunens framtid hotas allvarligt --direkt försvinner ca 750 jobb och indirekt över2 000.Regionalpolitiskt är detta inte acceptabelt, och dethar i diskussionen förts fram andranedläggningsalternativ med sannolikt mindredramatiska effekter. Ett exempel är , där enregementsnedläggning inte skulle bli lika kännbar.Enligt uppgift är det ur försvarsstrategisk synvinkelegalt om garnisonen i eller bevaras.Min fråga till försvarsministern är därför:Är regeringen beredd att pröva försvaretssparförslag från såväl försvars- somregionalpolitiska synpunkter och därmed ta hänsyntill de utomordentligt svåra konsekvenserna ennedläggning av garnison skulle få förkommunen?1991/92:233 av () tillkommunikationsministern om västkustbana ochÄngelholm:Satsningarna i det svenska järnvägsnätet är enriktig och framtidsinriktad åtgärd. Planering ochprojektering av upprustning meddubbelspår, tunnel genom , dragninggenom är inne i ett intensivskede.Ett flertal förslag för genomfarten av Ängelholmhar nu presenterats. Alla synes på ett eller annatsätt komma att medföra negativa effekter i miljön.Hur avser kommunikationsministern att medverkatill att miljökonsekvenserna blir allsidigt belysta?1991/92:234 av () tillutbildningsministern om behörigheten förutländska tandläkare, m.m.:Det är viktigt att invandrare som genomgått enkvalificerad utbildning i sitt hemland så snart sommöjligt kan arbeta i sitt yrke sedan de kommit tillSverige. UHÄ har bl.a. som uppgift att finna vägarför s.k. ekvivalering av olika akademiskautbildningar.Utländska tandläkare med fullgjord utbildning ochlång praktisk erfarenhet har svårigheter att fåbehörighet att utöva sitt yrke i . Utöverkunskaper i svenska språket och svenskaförfattningar måste de genomgå ytterligare tre årsutbildning i varpå följer ett årsallmäntjänstgöring.Är utbildningsministern beredd att företa enöversyn vad gäller kraven för kompletterandeutbildning för utländska tandläkare liksom förövriga yrken inom hälso- och sjukvården?1991/92:235 av () tilljustitieministern om pornografisk framställningsstraffbarhet:Helt nyligen friade JK en mycket rå och för kvinnorkränkande serie i en känd porrtidning därför att detför straffbarhet krävs att de anmälda bilderna skallinnehålla sexuellt våld eller tvång.Enligt en dom i hovrätten för västra iår ansågs ''Fist Fucking'' inte vara sexuellt våld ellertvång i ett mål rörande olovlig spridning avvideogram med våldsinslag.Uppenbarligen behövs en precisering av begreppet''sexuellt våld eller tvång'' i pornografiskasammanhang.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för attstraffbarhet skall gälla för pornografiskframställning av här nämnd art?1991/92:236 av My () till statsrådet om information om EG-medlemskap:I regeringsförklaringen slås fast att ärinställt på ett EG-medlemskap fr.o.m. 1995.Ett EG-inträde kommer att få storakonsekvenser -- positiva såväl som negativa -- förvårt land och vårt folk. Eftersomregeringsförklaringen också aviserar enfolkomröstning i frågan är det regeringens meningatt svenska folket skall ges möjlighet att påverkabeslutet.I dag saknar många kunskaper om innebörden avett EG-medlemskap. Visserligen erbjudsinformation från föreningar, organisationer ochmassmedia. Sådan information är dock inte alltidsaklig och neutral. Inför den kommandefolkomröstningen måste det vara regeringensansvar att tillgodose medborgarnas behov av denallsidiga och opartiska information som ger var ochen möjlighet att självständigt kunna bilda sig enåsikt i frågan.Vilka initiativ avser regeringen ta för att ge allamedborgare en allsidig och opartisk informationinför den aviserade folkomröstningen om EG-medlemskap?13 § Kammaren åtskildes kl. 13.26.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 6 § anf. 37 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetslut.