prot · GE0961 · 1991-02-12 00:00:00 — Eftersom frågan gällersystemet med doktorandtjänster, ankommer det påmig att besvara frågan.Genom forskningspolitiska besluttillfördes studiefinansieringen iforskarutbildningen 100 milj.kr. för omvandling avtvå tredjedelar av samtliga utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster. uttalades attresterande utbildningsbidrag borde omvandlas tilldoktorandtjänster från 1993 till 1996.Denna reformering av studiefinansieringen iforskarutbildningen innebär en övergång till ettsystem som länge har efterfrågats av de studerande.Att få en doktorandtjänst har av deforskarstuderande ansetts som ett erkännande avatt de utför ett viktigt arbete inom högskolan.Doktoranderna avlönas enligt gällande statligtavtal och har en lönenivå som är i paritet med vadett arbete utanför högskolan kan tänkas ge.Jag finner således inte anledning att ändra de reglerom återbetalningsskyldighet av studiemedel somhar beslutats av riksdagen.Så när som på att det rör sig om tidsbegränsadetjänster finns det inget som skiljerdoktoranders sociala villkor från vad som gäller förandra kategorier på arbetsmarknaden. Att vi harnått därhän ser jag som en stor framgång för deforskarstuderande. Jag vill inte medverka till attvrida klockan tillbaka när det gäller synen på deforskarstuderande. Det tror jag inte heller attBirger Hagård vid närmare eftertanke är benägenatt göra.Anf. 54 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetGöransson för svaret och vill be om tillgiftför att den här frågan kom att ställas tillskolminister . Jag hoppas attstatsrådet tror mig när jag säger att detingalunda var min avsikt att försöka befordraskolministern till utbildningsminister. Detta var enlapsus calami, ett pennans misstag som blevbegånget.Jag tackar som sagt var för svaret, men jag finnerdet hela litet väl byråkratiskt. Det är ingalundafråga om att vrida klockan tillbaka om man sägeratt de som har doktorandtjänster också bör varabefriade från återbetalning av de studiemedel somde har uppburit under sin grundutbildningstid. Desom hade utbildningsbidrag slapp att göra det. Desom har doktorandtjänster är fortfarande underutbildning, och det är också fråga omtidsbegränsade tjänsteinnehav. Detta innebär alltsåatt de som antas till doktorandtjänst fårvara med om att betala en extraskatt, enakademikerskatt på , och det rör sig om 600 kr.i månaden. Den ena handen tar alltså tillbaka vadden andra ger. Tror utbildningsministern verkligenatt det här kan stimulera till ett ökat intresse hosvåra ungdomar att ägna sig åt forskarutbildning?Jag är tyvärr inte säker på att så är fallet.Anf. 55 Utbildningsminister ():Herr talman! I grunden är detta inte en fråga omen byråkratisk syn eller inte utan en fråga om hur vibetraktar anställningsförhållanden. Det som viåstadkommer genom att omvandlautbildningsbidragen till doktorandtjänster är att desom doktorerar i realiteten är anställda och dåbehandlas som andra anställda. I den andrariktningen är det många som argumenterar för enform av studielön. Men vi har inte tagitställning till förmån för en sådan utan sagt att detdär är fråga om lån som de studerandedeltar i utbildning så att säga på egen risk. Jagtycker därför att det finns fog för att man har skildasystem, dvs. att man betraktar doktoranden somanställd. Man stärker hans ställning ihögskolesystemet genom att behandla honom pådet sättet.Anf. 56 ():Herr talman! Jag är helt överens medutbildningsministern om att man i och för sig harförstärkt doktorandernas ställning när man harinfört doktorandtjänsterna. Vi har varit eniga omatt göra detta. Att man tryggar studiefinansieringenbetyder mycket. Däremot är det också uppenbartatt vi har stora svårigheter. Vi utexaminerar, somjag skrev i min fråga, ungefär 1 000 , och viskulle behöva omkring 2 000 . Vibehöver alltså stimulansåtgärder av olika slag. Vifrån moderata samlingspartiet har också föreslagitatt man skall göra avskrivningar när dessa personerär färdiga med sin doktorsexamen. Men det här bliralltså en extra börda som ju knappast kan verkastimulerande för dem som vill ägna sig åtforskarutbildning.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:365 om en utredningom trädgårdsnäringenAnf. 57 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mignär vi får en trädgårdsnäringsutredning.Under senare år har förslag om en förnyadutredning av trädgårdsnäringen avböjts avriksdagen.Vid jordbruksutskottets behandling avmotioner om trädgårdsnäringen uttalade utskottetbl.a. att en ny trädgårdsnäringsutredning börövervägas när en inom lantbruksstyrelsen pågåendekartläggning av ekonomin inom trädgårdsnäringenslutförts och sedan resultatet av nu pågåendeinternationella överläggningar inom och omett , eller , blivitöverblickbart.Lantbruksstyrelsens utredning om ekonomin inomträdgårdsnäringen beräknas vara klar i mars i år.GATT-förhandlingarna är ännu inte slutförda.Förhandlingar om ett , eller ,pågår . Det är därvid viktigt attrepresentanter för trädgårdsnäringen har ettfortsatt samråd med om frågorsom avser EG-integrationen. Det kommer vidareatt behövas ett förberedelsearbete i samband meden eventuell medlemsansökan till EG.Med hänvisning härtill och till utskottets uttalandeanser jag att ett ställningstagande till en samladträdgårdsnäringsutredning bör anstå. Många av defrågor som är viktiga för trädgårdsnäringen avseren rad skilda samhällsområden där det ofta ärviktigt att ett ställningstagande kan göras snabbt.Det krävs därför ett kontinuerligt samråd mellanjordbruksdepartementet och trädgårdsnäringen.Anf. 58 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret. Som det står i svaret diskuterade vi i höstasi jordbruksutskottet frågan om trädgårdsnäringen.Då var vi överens om att det finns behov av en nyträdgårdsnäringsutredning.Under de som gått sedan vi fick enträdgårdsnäringspolitik har mycket förändrats.Samhällsekonomin ser helt annorlunda ut, ochmånga andra saker har förändrats. Det är ocksåandra saker som ligger framför oss i detinternationella samröret på trädgårdsnäringensområde och på andra områden som gör att frågornai dag ser helt annorlunda ut. Mot denna bakgrundvar vi överens om att en utredning borde tillsättas.Då utgick vi från att lantbruksstyrelsenskartläggning skulle vara klar och attGATT- och EG-förhandlingarna också skulleklaras av . vet vi att såinte blev fallet. Men trädgårdsnäringensekonomiska problem och övriga bekymmer har förden skull inte blivit bättre. Osäkerheten har inteblivit mindre. Därför finns det anledning att snabbttillsätta en utredning som också arbetar snabbt.Därtill kommer naturligtvis, somjordbruksministern säger, de kontakter som måstetas mellan näringen och jordbruksdepartementet.Jordbruksministern, som ansvarigt statsråd fördetta område, måste naturligtvis ha dessakontakter även om en utredning tillsätts, eftersomdet finns många olika frågor som måstelösas. Såvitt jag vet har dessa kontakter inte varit såsärskilt frekventa . Det haråtminstone inte kommit ut så mycket av dem. Jagskulle vilja veta vad det är som hindrar att man nutillsätter en utredning som startar ett arbete för attha ett resultat klart när alla dessa frågor börjarklaras ut?Anf. 59 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är väldigt många frågor när detgäller trädgårdsnäringen som det är viktigt att bådeutreda och överlägga om. Så är det , och såkommer det kanske ännu mer att vara i framtiden.Jag vill understryka att det här är en näring som ärmycket diversifierad. Begreppet trädgårdsnäringomfattar allt ifrån krukväxter, småplantor,snittblomster, köksväxter under glas,frilandsodlade grönsaker, frukt och bär,plantskolor, osv. Det är en näring med många småföretag och många olika problem, och många harproblem.Det finns nu ett antal aktuella frågor som vidiskuterar med näringen och som behöver lösas.Jag skall nämna några av dem. Det gällerskördeskadeskyddet för trädgårdsnäringen, somjag avser att återkomma till riksdagern om. Detgäller frågan om arbetskraftsinvandring, dvs. attodlarna under skördesäsongen på somrarna harbehov av att på ett enklare sätt än tidigare få hjälpav utländsk arbetskraft. Detta handlar om attunderlätta för odlarna när det gäller t.ex. byråkrati.Det gäller vidare många miljöfrågor som är viktigaför näringen. Energiskattefrågorna när det gällerväxthusen är också en fråga som utreds separat,och man undersöker möjligheten att minska dessaskatter. Det handlar också om helaväxtförädlingsfrågan, som är litet annorlunda förträdgårdsnäringen än för t.ex. de storaspannmålsintressena. Det gäller ocksåplantskolornas roll. Sedan har vi de internationellaförhandlingarna, , ochMedelhavsländernas önskemål och krav i fråga omdetta. Vi har effekterna av ett eventuellt EG-medlemskap, osv.Alla dessa frågor är oerhört viktiga. Men jag är intesäker på, och detta vill jag varken säga ja eller nejtill, att det bästa är att samla dessa mycket viktigafrågor i en gammaldags utredning av den typ som vihade och som sedan sitter ochlångrotar och kommer fram till någotresultat som kanske är överkört av verkligheten. Viarbetar på ett sådant sätt att vi harganska goda och ofta förekommandeöverläggningar som vi är beredda att ställa upp påmed trädgårdsnäringen. Detta och vissa separatautredningar kan vara ett alternativ.Anf. 60 ():Herr talman! Jag delar kanske intejordbruksministerns uppfattning om attkontakterna mellan departementet och näringen fungerar så bra och att man därigenom löser såmånga problem. Då skulle de bekymmer som vi ser inte finnas. Då skulle man ha löst dessaproblem.Jordbruksministern argumenterar här mycketstarkt för behovet av en utredning. Han harredogjort för alla de områden som behöver klarasut. Det behöver göras på ett sådant sätt att man tarhänsyn till varandras situation och frågornasinbördes förhållanden. Alla dessa problem kannämligen inte lösas vart och ett för sig, utan dessaproblem måste lösas tillsammans i ettsammanhang, i varje fall måste man ta hänsyn tillhur olika saker påverkar trädgårdsnäringen.En utredning behöver inte alls långrota.Jordbruksministern kan tillsätta en utredningoch bestämma att den skall vara klar ochatt den då skall uppvisa ett resultat. Dettaförhindrar inte att man har kontakter,tvärtom. Sådana kontakter behövs naturligtvisockså för de akuta göromålen. Jag skulle önska attdet som jordbruksutskottet ändå var överens omsker, nämligen att en trädgårdsnäringsutredningtillsätts. Om jordbruksministern har en annanuppfattning, vilket bl.a. framgår av en intervju itidningen , skulle jag vilja vetavilka motiv som finns för att inte tillsätta enutredning.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1990/91:371 om statsbidragtill fiskevårdsföreningarAnf. 61 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig ommotiven till förslaget att slopa bidragen tillfiskevårdsområden i strid mot tidigarebeslut.Riksdagen beslutade i enlighet medregeringens förslag att det i fortsättningen intelängre bör lämnas statsbidrag till kostnader förbildande av fiskevårdsområden. Dock bör de somhar ansökt om ombildning före den 1 september1990 medges statsbidrag även om förrättningen inteär avslutad den 31 december 1990.Bakgrunden till det senare datumet är riksdagensbeslut om en övergångsbestämmelsesom ger möjlighet för de frivilligt bildadefiskevårdsföreningarna att sälja fiskekort längst tillutgången av fastän de inte representeradesamtliga delägare i ett samfällt fiske. Föreningarnahar alltså haft på sig för att vidta de åtgärdersom behövs.Enligt har 875 ansökningar ombildande av fiskevårdsområden kommit in före den1 . De allra flesta av dessa harkommit in . Med hittillstillämpade bidragsregler innebär detta attsammanlagt drygt 27 milj.kr. skulle erfordras istatsbidrag. Det finns dock anledning att utgå frånatt processen kommer att fortgå under ett antal årframöver, inte minst med tanke påarbetsbelastningen på lantmäterimyndigheten,vilken ansvarar för förrättningen.Mot bakgrund av behovet att kraftigt reducerastatsutgifterna föreslår regeringen i åretsbudgetproposition, som ett led iåtgärdsprogrammet för att stabilisera den svenskaekonomin m.m., att anslaget för bidrag tillfiskevårdsåtgärder och till förrättningskostnadernaför bildande av fiskevårdsområden skall slopas.Med utgångspunkt i de statsfinansiellaförutsättningarna avser jag att ta initiativ till engenomgång av de möjligheter som står till buds såatt de nyanmälda fiskevårdsområdesbildningarnaskall kunna finansieras.Då , som framställt frågan, anmältatt han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att LennartBrunander i stället fick delta i överläggningen.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tackar även för detta svar. Det ärriktigt, som jordbruksministern säger, att det i fjolfattades beslut om att gränsen för att få statsbidragför att bilda fiskevårdsområde skulle sättas vid den1 . Det innebar i sig att kravenskärptes jämfört med det beslut som fattades 1980eller 1981. Då sade man att det skulle ske under1990, och det skulle i så fall gälla t.o.m. den 31december. Det var en diskussion som vi förde i fjol.Men blir beslutet alltså , och vifår naturligtvis rätta oss efter det. Men det gör interegeringen, utan regeringen säger att det inte blirnågra mer pengar. Och det är detta som vi nu haratt diskutera här i kammaren.Jag skulle vilja fråga vad som menas med det sistastycket i svaret där det sägs:''Med utgångspunkt i de statsfinansiellaförutsättningarna avser jag att ta initiativ till engenomgång av de möjligheter som står till buds såatt de nyanmälda fiskevårdsområdesbildningarnaskall kunna finansieras. ''Innebär det att medel kommer att ges till detta såatt staten, samhället, kan ikläda sig det ansvar somman har åtagit sig tidigare?Anf. 63 Jordbruksminister ():Herr talman! Svaret på den frågan är ja. Det ärprecis detta som står i svaret, nämligen att jag skallta initiativ till en genomgång så att de nyanmäldafiskevårdsområdena skall kunna finansieras. Deåtaganden, som beslöt om att staten skallställa upp med när det gäller dem som anmäler sigföre , skall självfallet infrias. Detkan däremot naturligtvis inte ske inom ramen fördet gamla anslaget, som av besparingsskäl harupphört, utan vi kommer att gå igenom andrafinansieringsmöjligheter. Men staten skallsjälvfallet stå för tidigare gjorda utfästelser när detgäller de fiskevårdsområdesbildningar som anmältsi tid. Därför är svaret på den frågan ja.Anf. 64 ():Herr talman! Jag får inte detta att gå ihop.Jordbruksministern säger att detta naturligtvis intekan ske med det anslag som faanns, eftersom detav besparingsskäl nu är borttaget. Skall något annatanslag inrättas för att man skall få fram dessapengar? På vilket sätt spar man då pengar? Manskapar ju mest bara oro bland människor som troratt de har blivit lurade. Men det är naturligtvis braom jordbruksministern kan slå fast att dessamänniskor inte skall bli lurade, att staten skall ståför sitt ansvar och att dessa pengar tas fram. Är detså jag skall tolka jordbruksministern?Anf. 65 Jordbruksminister ():Herr talman! Svaret är ja.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:119Anf. 66 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill på vägnarmeddela att han inte inom den föreskrivna tidenkommer att kunna besvara om ökad sysselsättning i Gävleborgslän. Anledningen är att interpellationssvaren fickavbrytas då utrikesministernlämnade information om det aktuella läget iGulfkrisen.Rune har kommit överens med att interpellationen skall besvaras torsdagenden 21 februari.13 § Svar på fråga 1990/91:378 omförsenade hyresbetalningar på grund av dröjsmålvid handläggning av bostadsbidragsärenden m.m.Anf. 67 Bostadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagkan utlova att hyresgästerna hålls skadeslösa närförseningar av hyresbetalningar beror påsamhällets beslut och om detta kan ske t.ex. genomen snabbehandling av hyresrättskommitténs förslagtill ändring av hyreslagens förverkanderegler.Regeringen beslutade att tillkallaen kommitté för att se över hyreslagstiftningen.Kommittén kommer bl.a. att pröva reglerna omförverkande av hyresrätt vid dröjsmål medobetydliga belopp, enstakabetalningsförsummelser, tillfälligabetalningssvårigheter eller andra förhållanden somframstår som bagatellartade eller ursäktliga. Enligtmin mening tar de nuvarande bestämmelserna ihyreslagen om hyresrättens förverkande inte itillräcklig grad hänsyn till sådana förhållanden.Hyreslagskommittén beräknar att avge ettbetänkande om hyreslagen före utgången av år1991. Någon möjlighet att tidigarelägga detta finnsinte. Däremot har jag haft kontakt med ochSveriges fastighetsägareförbund och förvissat migom att organisationerna kommer attrekommendera sina medlemmar att övergångsvisge hyresgästerna ett skäligt rådrum medhyresbetalningar i de fall bristande betalningarberor på tillfälliga faktorer som hyresgästerna intekan lastas för. Jag utgår vidare från attkommunerna kommer att använda de vägar somstår öppna för att bistå dem som behöveröverbrygga tillfälliga betalningssvårigheter.Anf. 68 ():Herr talman! Jag är glad att höra avbostadsministern att vi är överens om att dennuvarande hyreslagstiftningen inte är bra när detgäller förverkande på grund av betalningsförseningoch liknande. Vi är också överens om att detbehövs en ändring.Anledningen till att jag har tagit upp denna fråga ärju den att hyreshöjningarna till följd avskatteomläggningen har blivit betydligt större änvad som var väntat eller aviserat från regeringenssida. Det är också klart att flera grupper isamhället, framför allt personer med de lägstainkomsterna och pensionerna, inte har fått entillräcklig kompensation i form av skattelättnader,bostadsbidrag och bostadstillägg. vet viatt vissa av de här människorna kanske redantidigare har haft svårigheter med betalning avhyran. Därför har de kanske redan ett''straffregister'', eftersom fastighetsägarna sedanmånga år tillbaka noga registrerat närbetalningarna kommit in.De utlovade kompensationerna kommer att dröja.Vi vet att det är en mycket lång kö tillsocialbyråerna, och det är inte omöjligt att mångakommer i kläm, och betalar man inte hyran kanman bli av med sin lägenhet.Eftersom hyresrättskommittén har behandlat denhär delen av sitt arbete har jag hoppats attbostadsministern skulle kunna behyresrättskommittén om ett delbetänkande ochdärigenom lyfta fram just den här frågan som harbehandlats i kommittén.Anf. 69 Bostadsminister ():Herr talman! Först vill jag slå fast att beträffandeden del av hyreshöjningarna som härrör frånskatteomläggningen kommer genomsnittet att liggaungefär vid den nivå som vi tidigare räknade med.Eftersom de ordinarie hyreshöjningarna kommeratt läggas ovanpå det som skattereformen gav, blirnaturligtvis den sammanlagda hyreshöjningenganska stor. Statsministern har ju också i ettmeddelande i denna kammare klargjort attkompensation skall lämnas till de pensionärer sområkar i svårigheter. Framför allt gäller detpensionärer med enbart folkpension ochpensionstillskott.Jan Strömdahl frågade om det inte skulle varamöjligt att tidigarelägga hyresrättskommitténsbetänkande i denna del. Om kommittén hade gjortså, skulle ju det hela ha behandlats i enremissomgång. Därefter skulle det ha skrivits enlagtext, varefter lagrådet hade haft att behandlasaken, innan kunnat ta ställning. Därförtror jag inte att det är möjligt att lösa akuta frågorden vägen. Jag har i stället valt att ta kontakt medSABO och fastighetsägarna för att höra efter om deär beredda att gå ut med en rekommendation. Vihar fått besked om att man kommer att gemedlemmarna en rekommendation. I svaret har jagskrivit att det bör ges ett skäligt rådrum beträffandehyresbetalningar i de fall då utebliven betalningberor på faktorer som hyresgästerna inte kan lastasför. Vid kontakter med har viockså fått det besked som jag redovisade ifrågesvaret.Anf. 70 ():Herr talman! Bostadsministern och jag är interiktigt överens när det gäller bedömningen avhyreshöjningarnas storlek till följd avskatteomläggningen. Jag har lästpressmeddelanden där bostadsministern har sagtatt det skulle bli 10-procentiga hyreshöjningar tillföljd av skatteomläggningen. I verkligheten har detblivit bortåt . Till detta skall då läggas de s.k.vanliga hyreshöjningarna. Detta innebär att detåtminstone i de större städerna -- det är litet olika iolika delar av landet -- är fråga om ungefär 30-procentiga hyreshöjningar. Att jag tyckte att detkunde vara en framkomlig väg om man fingelagändringen på bord berodde på attäven den rättsliga processen tar tid. Ärendena skallbehandlas av hyresnämnderna, och dessa kan tasådana sociala hänsyn som situationen kräver.Sedan går det hela vidare till bostadsdomstolen.Detta tar så pass att ett lagförslag kanskekunde ha hanterats av riksdagen.Anf. 71 Bostadsminister ():Herr talman! Vi skulle alltså inte ha kunnat lösaakuta problem med en lagändring, eftersomriksdagen inte skulle ha hunnit fatta beslut undervåren.När det gäller skatteomläggningen vidhåller jag vadjag sagt om ett genomsnitt på ca /m2.Räknar man med de siffror som jag har redovisatoch tar ut en hyra , en hyra somegentligen täcker en 12-månadersperiod, ligger dethittills redovisade genomsnittet när det gällerskattereformen ungefär vid den nivå som jagtidigare har angivit.Jag har som sagt haft kontakter med ochfastighetsägare för att belysa problemet. Därvidhar jag fått klart för mig att organisationerna ärberedda att hjälpa till på det sätt som jag harredovisat i svaret.Anf. 72 ():Herr talman! Jag får i alla fall tacka för beskedet,som jag kommer att sprida till hyresnämnder ochorganisationer som kan behöva känna till det.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:374 om STIM-pengar och gudstjänstmusikAnf. 73 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omjag, mot bakgrund av den oro som förslaget omavgiftsbeläggning på gudstjänstmusiken har väckt,avser att föreslå lagstiftning i enlighet medupphovsrättsutredningens förslag.Enligt upphovsrättslagen får utgivna verk frittframföras offentligt vid gudstjänst.Upphovsrättsutredningen har föreslagit att dennainskränkning i upphovsmännens ensamrätt skallavskaffas. Förslaget har remissbehandlats ochremissutfallet är blandat.Förslaget är endast en liten del i den översyn avupphovsrättslagen som utredningen har gjort ochsom nu övervägs i . Sombrukligt är inför större reformer på upphovsrättensområde skall dessutom samråd ske med de övriganordiska länderna, innan förslag till lagstiftningföreläggs . Samrådet, som pågår,syftar till att om möjligt åstadkomma gemensammanordiska lösningar.Jag är mot den bakgrunden inte beredd att nu taställning till om upphovsrättsutredningens förslagpå den här punkten bör genomföras eller ej. Menjag kan försäkra om att jag kännertill vad man i kyrkokretsar anser om förslaget.Dessa synpunkter kommer att vägas in vidbedömningen av förslaget.Anf. 74 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Skälet till att jag ställde frågan är att det enligt minmening är fråga om en barock lagstiftning. Får enstatlig utredning som den vill skall alla kyrkor ochsamfund vara skyldiga att betala STIM-avgift pågudtjänstmusik. Man kan ju tänka sig vilkenbyråkrati det skulle bli fråga om. Det går väl an närallt är bestämt i förväg, men gudstjänstlivet präglaspå många håll av stor frihet. Skulle någon sitta ikyrkan och registrera de olika lovsångerna, skulledet bli en absurd situation, lovsånger som vidmånga möten sjungs spontant. De flesta sångernaskulle drabbas av STIM-avgifter. Inte bara''Löftena kunna ej svika'' och ''Han har öppnatpärleporten'' skulle drabbas utan många andrasånger.Förslaget har väckt stor oro bland framför alltfrikyrkofolk, och det vet tydligen ocksåjustitieministern. Svaret visar med all önskvärdtydlighet att frågan är känslig. Justitieministern harinte tagit ställning. Jag skall gärna erkänna, herrtalman, att jag hade tänkt ta i ordentligt, så tokigtycker jag att den här idén är. Men svaret var i stortsett mycket vänligt och förstående.