prot · GE0983 · 1991-03-21 00:00:00 — Det är därförnaturligtvis viktigt inte bara att man informerar ochbreddar utbildningen för dem som direkt handharden typen av mål utan också att man spriderinformation på bred front som skapar ett rejältopinionstryck mot dem som så att säga utgör enriskgrupp i det här avseendet, så att de som harmöjlighet att i alla fall i stor skala begå miljöbrottfår klart för sig vad som är rätt och vad som är felur allmän rättssynpunkt. Där kan det faktiskt rådaosäkerhet . Därför tycker jag att det var braatt sade att allmänheten numerabl.a. i opinionsundersökningar har givit till kännaatt man är väldigt mån om miljön. Det bör kunnavändas i en kraftig opinion mot dem som överlagtbegår miljöbrott.Herr talman! I just det här avseendet varhuvudsyftet med mitt anförande att poängtera att vibegär förstärkta resurser och bättre utbildning fördem som skall handlägga miljöbrott, i det härspeciella fallet åklagarsidan.Anf. 10 ():Herr talman! När kammaren diskuteradeåklagarväsendet var det stora ochallt överskuggande problemet rekryteringen. I dagkan vi konstatera att rekryteringsläget är gott. Deåtgärder som riksåklagaren har vidtagit har varitframgångsrika, vilket vi i utskottet självfallet ärväldigt nöjda med. Därmed är den viktigasteförutsättningen för verksamheten säkrad. Menfortfarande är det ganska svårt att rekryteraåklagare till landets norra delar. Vi beklagar därföratt den fullständiga juristutbildningen i intehar kommit till stånd.Precis som följer inte heller i årmedelstilldelningen huvudförslaget, utan det anslåsbetydligt mera pengar i årets budgetproposition.Förslaget innebär en höjning med 71,6 milj.kr.Anslaget till åklagarmyndigheten blir dåsammantaget nästan 476 milj.kr. Detta är GöranEricsson nöjd med och det har han all anledning attvara.Till betänkandet finns fyra reservationer fogade.Den första går ut på att ytterligare 5 milj.kr. böranslås för att utreda ekonomisk brottslighet. Detråder inte något tvivel om att utredningssituationenbeträffande ekobrott är utomordentligt allvarlig,framför allt i . Alltför många mål blirliggande och riskerar att över huvud taget inte bliföremål för utredning. Självfallet kan inte dessaförhållanden accepteras. Det är majoritetensuppfattning att den mycket kraftiga höjningen avanslaget till åklagarväsendet skall ge utrymme föratt något så när förbättra situationen i Stockholmoch även i andra storstäder. Om så inte blir fallet,måste ytterligare åtgärder vidtas. Men i dagslägetyrkar jag avslag på reservation 1.Övriga reservationer tar upp miljöbrottsligheten urolika aspekter.I reservation 2, som har avgivits av , ha ytterligare 2 milj.kr. förpersonalförstärkning och utbildningsinsatser i syfteatt bredda och höja kompetensen hos de åklagaresom för talan i miljömål. Det sägs inget ireservationen om vad det är för fel på utbildningenoch på åklagarnas kompetens, men det kanskeKrister Skånberg kan utveckla närmare.Reservation 3 handlar också om utbildning av bl.a.åklagare i miljörätt. Det är intressant att konstateraatt miljöpartister, centerpartister och moderatergenom reservationens skrivning ger regeringen ettganska bra betyg för den förda miljöpolitiken. Ibudgetpropositionen och i utskottsbetänkandetföreslås myndigheten få ökade utbildningsresurser,men om det visar sig att pengarna inte räcker, ärdepartementschefen beredd att omprövaresurstilldelningen.I reservation 4 återkommer gamla krav påen särskild statsåklagare för miljömål. Jag saderedan i fjolårets debatt att detta krav blir mindreaktuellt som går. Jag tror emellertid attdet råder enighet om att miljöbrotten i störreutsträckning än skall beivras och attstraffsatsen ligger på en alltför låg nivå. Däremotdelar jag inte uppfattning omatt detta helt och hållet ligger på åklagarsidan. Avden läsning som jag har hunnit göra av , har jag dragit slutsatsen attflaskhalsarna finns på andra ställen hosmyndigheterna. Det finns dock skäl att ändå se överproblemet. Det förvånar mig något att intehar släppt den här reservationen, som är ganskacentralistisk.I betänkandet gör utskottet ett tillkännagivandeangående utbildningsinsatser när det gäller de inomrättsväsendet som arbetar med sexuella övergreppmot barn. Bl.a. har BRÅs forskning visat att dennatyp av brott är vanligare än vad som harvarit känt. Ett enhälligt utskott understryker därförvikten av att sexualbrott mot barn hanteras på ettså effektivt och hänsynsfullt sätt som möjligt.Herr talman! Jag yrkar avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan.Anf. 11 ():Herr talman! undrade vilkakunskaper och vilken utbildning som enligt våruppfattning saknas på åklagarsidan i fråga ommiljöbrott. Jag har inte någon detaljkunskap omhuvudorsakerna till att uppföljningen ochbekämpningen av miljöbrotten är så bristfällig somden är i . Både och jag harläst den här . I den räknas upp ettantal orsaker. Jag har inte haft möjlighet attbedöma vilka orsaker som skulle kunna varaviktigare än andra. Det talas om resursbrist, bristpå kompetens, felaktiga prioriteringar, passivitet,svårigheter att bevisa vem som har ansvaret ochsvårigheter att klara myndigheternas dubbla rollersom rådgivare och övervakare. En del av dettafaller också på åklagarsidan.Här behövs snara åtgärder. Vi anser att det dels kanbehövas resursförstärkning, dels ökad kunskap föratt man skall våga ge sig på de svårare fallen. Manmåste kunna bedöma vad som är rimligt och interimligt när det gäller att låta ett företag få fortsättaatt bedriva försök. Vidare måste man kunna taställning om företaget bara försöker vinna tid för attkunna fortsätta förstöra miljön eller om företagetgör seriösa ansträngningar att rätta tillmissförhållandena. Här finns sannolikt rikligt avbåda delarna.Herr talman! Jag vill passa på tillfället att göra etttillrättaläggande. I reservation 2, som är fogad tilldetta betänkande, står det att vi inte kan tillstyrkabifall till motion Ju842. Jag har uttryckligen i formav ett skriftligt, elektroniskt meddelande talat omatt detta skall strykas. Först , när det varför sent att göra någonting åt saken, såg jag att såinte hade skett. Men vi är helt oförhindrade attstödja också motion om ökaderesurser när det gäller den ekonomiskabrottsligheten.Anf. 12 ():Herr talman! Jag tycker egentligen inte attpartierna ligger så särskilt långt ifrån varandra pådet här området. Vi har alla insett attmiljöbrottsligheten är ett allvarligt problem och attvi har svårt att veta hur vi skall komma åt den.Miljöbrottsligheten är väl så allvarlig som denekonomiska brottsligheten, och den har ocksåbehandlats under en utfrågning. Vi inser att det ärväldigt svårt att komma åt miljöbrottsligheten.Det är därför som vi i hakar oss fast vidreservationen om en statsåklagare för miljöbrott.Man misslyckas lika mycket medmiljöbrottsligheten som med den ekonomiskabrottsligheten. Detta strider egentligen motcenterns grundläggande ideologi, att alla skall hakunskap på alla nivåer och att alla skall kunnabeivra och väcka åtal när det gäller brott av den härtypen. Det hela stämmer alltså inte med vårideologi, men det stämmer med verkligheten.Problemet är att verkligheten är sådan den är ochdet måste vi försöka göra någonting åt. Då behövsdet en lagstiftning som kan användas för att nådetta mål. Vi tror att det behövs en statsåklagare imiljöbrott till dess mer erfarenheter kan nås.Det förhåller sig på samma sätt medmiljöutbildningen. Vi anser att det nu behövs ensådan -- en utbildning som skall ske kontinuerligtunder . I kunde jag märka en öppning frånsocialdemokraternas sida, som inte kan skönjas ibetänkandet. Jag glädjer mig åt denna öppning ochtolkar det som att man nu inom departementet ärberedd att ompröva resurstilldelningen. Visserligensade att man är beredd att göradetta om det skulle visa sig behövas. Jag tycker attdet är ganska självklart att det behövs. Men det äråtminstone ett steg i rätt riktning, och jag ser framemot bättre resurser på området. Jag är ocksåganska säker på att om övriga oppositionspartierhade ställt sig bakom vår reservation 3 hade ävensocialdemokraterna svängt, precis som de gjordenär det gällde bättre kunskaper påsexualbrottssidan. Men vi får väl vänta och sevad som händer.Anf. 13 ():Herr talman! Jag hade först inte tänkt replikeraBengt-Ola . Men det första felet som hangjorde och som började motivera replik var att hanpåstod att vi i reservationen egentligen gavsocialdemokraterna ett bra betyg för enmiljöpolitik. Jag försökte i mittinledningsanförande säga att vår miljölagstiftningär mycket komplicerad -- snårig och svår. Och detfår vi väl litet till mans ta på oss ansvaret för.Miljöbrotten har ju under relativt sen tid blivitakuta, och vi står i början av en utveckling. Därförhar vi väl kanske inte förstått hur vi skall formulerareglerna.Men ju längre jag lyssnar på italarstolen, desto klarare står det attsocialdemokraterna egentligen ställer sig bakomreservation 3. Jag förstår inte socialdemokraternassätt att agera i utskottet med tanke på den insiktsom nu har. Han säger att omriksåklagaren inte har tillräckligt med pengar tillutbildning finns det på departementet möjlighet attfå mer. Men då är vi ju överens. I reservation 3 tarvi nämligen sikte på en bred och allmän höjning avkompetensen bland åklagare och poliser ute ilandet. Det är alltså denna allmännakompetenshöjning som vi i reservation 3 tar siktepå. Och dessa pengar har inte riksåklagaren.Herr talman! Jag ser fram emot att Bengt-OlaRyttar går upp i talarstolen och meddelarkammaren att reservation 3 skall tillgodoses.Anf. 14 ():Herr talman! Det är precis som , nämligen att det råder mycket stor enighet idenna fråga. Det är inte heller några tvivel ommålsättningen att vi vill ha en effektiv bekämpningav både miljöbrott och ekobrott. Ekobrottenkommer att diskuteras i samband medbehandlingen av ett särskilt betänkande senare.Därför skall vi kanske inte fördjupa oss så mycket idet.Det är också riktigt trevligt att konstatera attverkligheten får tränga igenom ideologierna ibland.Jag tror att det är nyttigt för politiken över huvudtaget att man kan ha den inställningen.Göran , jag skall nog inte yrka bifall tillreservation 3 i alla fall, utan jag vidhåller mittavslagsyrkande i fråga om denna.Jag vill göra en reflexion kring betänkandet i desshelhet. Oppositionspartierna har i åretsbetänkande avstått från en hel del reservationer,vilket öppnar för mindre låsningar i denåklagarutredning som arbetar. Jag hoppas attden utredningens resultat tillsammans med deresursförstärkningar som kommer att ske skallleda till att vi får en ytterligare förbättring avförutsättningarna för åklagarverksamheten i dethär landet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 6 §. )6 § Anslag till domstolsväsendetFöredrogsJustitieutskottets betänkande1990/91:JuU16 Anslag till domstolsväsendet (prop.1990/91:100 delvis).Anf. 15 ():Herr talman! Vi skall nu behandla anslaget tilldomstolsväsendet och de motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden och som kanhärledas just till detta anslag.Beträffande domstolarna kan man rent generelltkonstatera att måltillströmningen i tingsrätternahar ökat, och detta har medfört ett ökat antal mål ibalans. I , och harantalet inkomna tvistemål ökat med 17 %.Också i hovrätterna har antalet inkomna målliksom balanserna ökat. Samma förhållande gällerbeträffande högsta domstolen. Där har balansernaökat med 14 %.Vid en genomgång av förvaltningsdomstolarna hardet framkommit att situationen är något bättre.Länsrätterna har jämfört med en oförändradsituation. Kammarrätterna har en ökadmåltillströmning, men de har en ökadavverkningstakt, vilket har lett till enbalansminskning.I regeringsrätten är det tvärtom. Antalet mål harökat, men dessutom har avverkningstakten sjunkit,vilket i sin tur har lett till att balansen har ökat.I försäkringsdomstolarna och iförsäkringsöverdomstolen har såväl antaletinkomna mål som balanserade mål ökat.Mot denna bakgrund och mot bakgrund av den härgenomgången kan man konstatera att arbetsläget idomstolarna alltjämt är ansträngt. Men eftersomdet finns en tillsatt domstolsutredning som förnärvarande arbetar med förslag till förändringar avdomstolarnas verksamhetsområden och med ens.k. renodling av domarrollen, menar vi ifolkpartiet liberalerna att det inte nu finns skäl attföregripa dessa förslag. Därför har vi förnärvarande inga yrkanden på detta område.Försäkringsdomstolarnas situation kommer attbehandlas här i kammaren senare i vår. Därför harjag inte heller här några kommenterar nu.Däremot har vi skrivit en reservation om tekniskahjälpmedel hos domstolarna. Domstolsväsendethar inte tillgodogjort sig de storarationaliseringsvinster som man kan uppnå genomny teknik.Mycket av domstolarnas verksamhet går ut på attom och om igen producera samma typ av domar.Jag tänker på rattfylleridomar,äktenskapsskillnadsdomar och domar iunderhållsmål. Det repetitionsarbete som görsvid utskriften av domar och beslut måsterationaliseras bort. Men tyvärr har merparten avden domstolspersonal som arbetar med dessafrågor inte tillgång till den datateknik som behövsför att komma ifrån repetitionsarbetet.Ett annat område där vi tillsammans med centernoch har andra förslag än majoritetengäller omloppstiden i skattemål. Jag har tidigareredogjort för att länsrätternas situation i ärförhållandevis oförändrad. Trots detta haremellertid omloppstiden i skattemål inte förändratsnämnvärt. Den är omkring 20 månader, alltsåi stort sett , vilket är . Vimenar därför att man på ett eller annat sätt måsteföreskriva en tidsfrist inom vilken målen avgörs.Normalt borde det för den enskilde vara rimligt attfå sina besvärsärenden avgjorda senast under detandra året efter taxeringsåret.På ytterligare ett område har vi en annanuppfattning i betänkandet än majoriteten, och detgäller brottet övergrepp i rättssak.Ur rättssäkerhetssynpunkt är det av väsentligbetydelse att parter och vittnen fritt kan ge uttryckför sina synpunkter och iakttagelser. Parter ochvittnen som hotas med repressalier för vad deuppger, måste kunna lita på att rättsordningenställer upp skydd för dem.Att parter och vittnen fritt och sanningsenligt kanavge vittnesmål utgör ett av de fundament som densvenska rättsordningen står på. Angrepp motparter och vittnen utgör angrepp också motsamhället. Om samhället inte förmår skydda parteroch vittnen hotas hela rättsordningen.I vår lagstiftning finns en långtgående skyldighet förvittnen att under förundersökning och rättegångberätta om sina iakttagelser. Den som inte fullgörden här skyldigheten kan råka ut för mer ellermindre vittgående sanktioner.Det vittne som utsätts för våld eller hot om våldeller någon annan typ av repressalier för attförhindras att lämna uppgifter har alltså ingenmöjlighet att själv välja och därigenom kunna vägraatt lämna dessa uppgifter. Därför menar jag attsamhället har tagit på sig ett stort ansvar när detgäller att skydda vittnen. Det gör vi genom att detfinns straffsanktioner mot den som förgriper sig påvittnen.Man kan då fråga sig om dessa åtgärder framstårsom tillräckliga för dem som riskerar att utsättas förden typen av övergrepp.Uppenbarligen finns det en allmänt utbredduppfattning att vittnen utsätts för trakasserier isamband med att de deltar i rättsprocesser. Hurvanlig denna typ av övergrepp är och vilka formerövergreppen tar har emellertid inte varit föremålför någon närmare undersökning. Det är därförsvårt att uppskatta behovet av ytterligare åtgärderoch insatser. Vad som i alla fall tills vidare kan görasär att peka på att samhället ser allvarligt på den härtypen av övergrepp.Ett sätt att skärpa synen på övergrepp i rättssak,som själva brottet heter, är att anpassa det tillmened. Båda brotten, alltså både mened ochövergrepp i rättssak, är allvarliga angrepp på självarättsordningen. Den normala påföljden för menedär fängelse i högst . Straffetför övergrepp i rättssak är i normalfallet böter ellerfängelse i högst två år.Det finns därför skäl, menar vi, att nu anpassapåföljden för övergrepp i rättssak till påföljden förmened på ett sådant sätt att normalstraffet förövergrepp i rättssak alltid skall vara fängelse.Mot bakgrund av denna genomgång vill jag, herrtalman, yrka bifall till reservation 10.Anf. 16 ():Herr talman! betänkande JuU16behandlar anslag till domstolsväsendet.Domstolsväsendet ingår ju i försöket med treårigabudgetramar, varför verksamhetens inriktning ochmedelstilldelning i princip lades fast redan 1989.Det var med anledning av proposition1988/89:JuU14. Det vi skall behandla nu är alltsådet i treårsperioden. De allmännadomstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna,försäkringsdomstolarna, hyresnämnderna ochbostadsdomstolen, liksom kostnader förkansligöromål för statens ansvarsnämnd, som förövrigt fullgörs av , omfattas av de häranslagen.Utskottets ordförande påpekade i sittanförande att arbetsläget fortfarande äransträngt i våra domstolar. Men ökningen ärojämnt fördelad. På en del håll har man flerärenden och färre avgöranden, på en del färreärenden och högre uppklarningstakt.Huvudintrycket man får är dock, där instämmer jagi det sade, att det fortfarandefinns problem.Jag går inte in närmare på detaljer här och . Förpå s. 4 i betänkandet finns en utomordentligt godredovisning av tillståndet. Men jag vill poängteraatt jag delar den uppfattning som framgår avutskottets konstaterande, att arbetsläget idomstolarna är ansträngt och att detdärför är viktigt att vi fortlöpande följersituationen.Det är också viktigt att införandet av ny teknik fårfortsätta, liksom möjligheterna att avlastajuristpersonal alla sådana arbetsuppgifter som kanutföras av kanslipersonal.När det gäller omloppstiden för skattemål ilänsrätterna har utskottet tidigare ställt sig bakomett yttrande där man anser att omloppstiden intebör vara . harockså slagit fast att omloppstiden inte bör varalängre. Därför har jag svårt att förstå varförsocialdemokraterna inte kan tillstyrka motionJU704, där motionärerna ju bara kräver att det börinföras en tidsfrist inom vilken skattemål skall varaavgjorda.Vi har från moderat håll stött den härcentermotionen, eftersom vi tycker att tiden nu ärmogen att förkorta omloppstiden i skattefrågor.Det är klart att det inte helt kan uteslutas att dennuvarande översynen av domstolsväsendet kankomma att leda till förkortade handläggningstider.Men det är ju en fråga , och vi moderater harstött motionen, eftersom vi nu tycker att tiden ärmogen att kunna förkorta handläggningstiden. Vianser inte att det i det här fallet behövs ytterligareutredningar.Herr talman! Jag stöder därför reservation 3.Det är alltid svårt att diskutera eller driva frågorinom ett område där man kan hänvisa tillatt en stor utredning pågår. Vi har den storadomstolsutredningen. Ändå har vi upplevt, just ijustitieutskottet, att man inte ens från regeringenssida alltid har velat vänta på utredningen. Jag kanbara nämna den summariska processen som manplötsligt bröt ut ur helheten och sammanhanget ochförelade utskottet. Ändå utgör den en stor del itingsrätternas arbete och hade verkligen behövtbehandlas i den stora helheten.Påföljden för övergrepp i rättssak bör normalt varafängelse. Utskottets ordförande harmycket noggrant utvecklat vikten av att mankommer åt menedsmål, att vittnen känner sigtrygga osv. Därför instämmer jag i sak med det honhar utvecklat. Utskottets majoritet har valt attföreslå avslag på motionen. Man hänvisar till attvåldskommissionen har lagt fram ettliknande förslag, vilket nu bereds ijustitiedepartementet. Men då, herr talman, förstårjag inte alls varför man inte kan ge regeringenuppdraget att framlägga förslaget så snart somnågonsin möjligt. Alla tycks vara överens omsakens vikt. Från borgerligt håll anser vi att det ärså viktigt att vi faktiskt redan nu kräver enskärpning av straffskalan. Ärendet brådskar, ochsaken borde vara okomplicerad. Det är bara attlägga fram förslaget, om man verkligen vill.Herr talman! Moderate riksdagsmannen, tillikahovrättsrådet, tar i sin motionangående utnämning av domare upp en för ossmoderater mycket viktig fråga. Jag vill direkt citeramotionärens inledningsrader: ''En av hörnstenarnai vårt statsskick är att den dömande makten skallutövas av skickliga, kompetenta, oavhängiga ochoväldiga domare. Domarkåren är rättsstatens sistautpost. ''Vi kan se på många håll -- i många av de gamlaösteuropeiska staterna inte minst -- hur viktigtilltron och tilliten till den dömande makten är.Man kan dela in domartjänsterna i tre grupper, medhänsyn till tillsättningsförfarandet. Justitieråd ochregeringsråd, som är verkschefstjänster ochliknande, hör till den första gruppen. Till den andragruppen räknar man i hovrätt och ide tre största tingsrätterna. Det är s.k.anmälningstjänster. Till den tredje gruppen räknashovrättsråd, i annan tingsrätt än i någon avde tre största, chefsrådman och rådman. Det är bara, herr talman, när detgäller förslagstjänsterna -- dvs. den tredje gruppenstillsättningar -- som granskning och meritvärderingäger rum. Det sker genom att man har en särskildtjänsteförslagsnämnd, och därmed tillgodoser mande självklara kraven på offentlighet och insyn.Vi moderater anser att det även ur rentkonstitutionella synpunkter är angeläget att vi fårsådana garantier att den verkställande makten kanfrigöras från varje form av misstanke om attutnämningsmakten kan missbrukas på något sätt.Det finns ett gammalt talesätt, som jag tycker kortoch mycket väl beskriver vad vi menar: ''Caesarshustru får inte ens misstänkas. ''I motionen finns förslag till flera alternativalösningar och vi moderater anser att börge regeringen i uppdrag att granska olika alternativoch återkomma till med förslag.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till reservationnr 7.Jag vill också fästa uppmärksamheten på ett parsärskilda yttranden. Det första rörnämndemännens antal och ställning. Moderatasamlingspartiet har vid flera stämmor bl.a. uttalatatt antalet nämndemän i tingsrätterna bör återgå tillatt vara fem, som var fallet. Det är viktigtur rättssäkerhetssynpunkt, anser vi, att nämndenverkligen speglar samhällets uppfattning. Det endaskälet till att vi inte har tillstyrkt just den härmotionen, utan avlåtit ett särskilt yttrande, är att vianser att även rösträtten bör vara kollektiv.Till slut, herr talman, vill jag understryka vikten avatt en översyn av skiljemannalagen kommer tillstånd . Vi anser det vara enförutsättning för att skall kunnavidmakthålla sin ställning inom den internationellarättskipningen. Där har haft ett gottanseende.Anf. 17 ()Herr talman! Nuvarande taxeringslag saknarbestämmelser om när taxeringsbesvär skall varaavgjorda eller när yttrande senast skall ha lämnatsom taxeringsärendet. har sådana gränserfunnits. Som anför i motion till riksdagenär det angeläget för den som besvärar sig övertaxeringsnämndens beslut att få ett beslut i rimligtid, eftersom senare års taxeringar ofta är beroendeav hur de tidigare besvären har utfallit. Därföranser vi att nuvarande långa handläggningstider förtaxeringsbesvär är oacceptabla och att det är dagsatt föreskriva en tidsfrist inom vilkentaxeringsbesvär senast bör vara avgjorda.Regeringen bör återkomma till medförslag i saken. Dessa synpunkter har utvecklats ireservation 3. Även föregående talare har pläderatför detta.Dessutom anser vi inom att ärendenrörande tvångsvård inte bör överföras frånnuvarande utskrivningsnämnder till länsrätterna,vilket en majoritet förordar. Om man inte överförärenden skulle det självklart underlättaarbetssituationen i länsrätterna, där belastningen ärhård . Man skulle spara resursersamtidigt som man kunde behålla de välfungerande utskrivningsnämnderna. I stället skulleman kunna göra de förbättringar som eventuelltkan behövas på små detaljområden. Därförhandlar reservation 4, som vi ställer oss bakom, ommedel som inte behöver användas på detta område.I likhet med har också vi i ettsärskilt yttrande, där frågan om antaletnämndemän tas upp. Det finns ett tidigareställningstagande på detta område.