prot · GE09124 · 1991-06-03 00:00:00 — Det är alltsåangeläget att se de historiska sambandenframvuxna ur social välfärd kopplad till enutveckling på miljöns område.Lars nämnde tidigare , som1884 skrev en motion i om arbetsmiljön.Ja, det är sant att det har funnits enskilda liberalersom har känt, och det finns fortfarande enskildaliberaler som känner, det här socialliberalaansvaret. Men det är också så, , attdet, för att sådana här idéer för arbetarklassenskulle kunna förverkligas, inte var tillräckligt attdet fanns några enstaka vänligt sinnade personer.Trots att liberalerna var det störstapartiet i kunde man inte genomföranågot för arbetarklassen, utan det varsocialdemokratin, den fackliga och den politiskaarbetarrörelsen, som kunde se kampen förmänniskovärdet ge resultat.Utvecklingen är också i linje med en ideologiskgrundsyn när det gäller miljöfrågorna, nämligen attmiljöförstöring kommer ur kampen efter högstamöjliga vinst. Det stod klart redan i början av dethär seklet -- --1906 och 1908, dåutsläppen från fabriker och tätorter var av sådanomfattning att frågan faktiskt diskuterades iriksdagen. Men den framväxande industrinmotsatte sig åtgärder, och det dröjde ända till 50-och 60-talen innan mera omfattande åtgärder motföroreningar beslutades. Även nu vet vi varmotståndet finns.Vad vi tidigt lärde oss var att det, närmarknadskrafterna sätter ett pris på mark, vattenoch luft antingen som råvaror eller somavfallsbehållare, uppstår en konkurrens om dessating, som resulterar i ett utnyttjande, enexploatering.Därför håller jag med de talare som tidigare i daghar sagt att en oreglerad marknadsekonomi ärnaturens och jordens främste fiende. Såledeshandlar framtiden om att vi måste lägga om kursoch välja ett ekonomiskt system för att ekologinskall komma med. En första rapport om en ''grön''budget har faktiskt presenterats i Sverige.Herr talman! Den socialdemokratiskamiljöpolitiken av fortsätter i bl.a. AxelDanielssons spår. Det finns nu ett nittiotalreservationer på det gröna området. Det berorkanske på att det är valtider. Men framför allt berordet, hoppas jag, på att vi alla har blivit merainsiktsfulla. Vi har blivit mera varse om bådenationella och internationella angelägenheter. Vivill fortsätta med de principer som lades fast för 3år sedan och som bl.a. innebär att aktsamheten omnaturen samt skyddet för flora och fauna stärks.Dagens debatt, som troligen är den mestomfattande debatten i historia, visar attöverlevnadsfrågan och miljöfrågan engagerar allapartier. Det är väldigt bra. Men man kan ocksåkonstatera att det inte finns något verkligtalternativ till den socialdemokratiska politiken. Avde totalt 249 reservationerna svarar moderaternaför 52 stycken, varav man har tolv tillsammans medfolkpartiet, en tillsammans med ochen tillsammans med , ochmiljöpartiet. Det finns fog, det har sagts tidigare,men jag upprepar det, att fråga vilken miljöpolitiken eventuell borgerlig regering kommer att föra.Jag återkommer senare till detta.Herr talman! Min uppgift här är att kommenteraden gröna delen i utskottsbetänkandet. I detavseendet finns det ca 90 reservationer. Naturligtvisär det omöjligt för mig att ta upp var och en för sig.Därför tänker jag hålla mig till några övergripandefrågeställningar.Först vill jag anlägga några allmänna synpunkter påde borgerliga partierna.Moderaterna är, och jag tänker då på helabetänkandet, mycket koldioxidfixerade. Det nyabegreppet är nybeskogning i tredje världen, somskulle kunna räknas in i det här sammanhanget.Man talar väldigt mycket om att pengar med fördelhanteras via fonder. Man talar om att så mycketsom möjligt, och det är ju gammal moderatpolitik/högerpolitik, skall föras bort från politiskabeslut, till förmån för ägare och andra aktörer. Mantalar om att kommunala avfallsmonopol skallbrytas och om att marknadslösningar skall klaraolika saker. Man talar också om att den ideellanaturvården skall få mera pengar till inköp avskyddsvärd mark, mot löfte om att marken sköts.Vidare är man noga med att poängtera att detenskilda ägandet inte får kränkas. Man har ocksåett mera precist krav vad gäller strandskyddet, somman vill luckra upp, till förmån för markägare ochexploatörer.Folkpartiets slår in en hel del öppna dörrar. Detgäller då globala miljöfrågor, internationellsamverkan, påtryckningar inom EG och EFTA,miljölagstiftning osv. Men när det gäller det sombrukar vara paradnummer, nämligenden gröna sidan, kan man göra en sammanfattninginnebärande att vi skall fullfölja nationalplanen ochatt av den produktiva skogen skall skyddas.Den biologiska mångfalden skall bevaras.Skogsbruket skall avregleras. Det behövs ett bättreskydd för fjällnära skogar. Vidare gäller det attfullfölja urskogsinventeringen.Om kan rent allmänt sägas att det avdess reservationer klart framgår vilket intressepartiför jordbrukarna som det här partiet är. En bärandeidé, som ideligen återkommer, är betoningav kretsloppet och detta med en ren produktion. Icentern är man oftast ensam om sina reservationer.Det finns inte någon linje som visar att centernlierar sig med något annat parti.Det här var en kort resumé av de borgerligasställningstaganden.När det gäller utskottsbetänkandet kan mankonstatera att det finns 22 nationalparker iSverige. Vidare finns det 1 366 naturreservat, 88naturvårdsområden, 1 310 naturminnen och 854djurskyddsområden. Den skyddade arealen harsedan 1988 ökat med , varav 350 000hektar har tillkommit genomurskogsreservat.Det finns nu en plan för den fortsatta utvecklingenav nationalparker. Det ankommer på regeringen atti den takt man finner det möjligt fullföljanaturvårdsverkets förslag. Detta riktat till departier som har reservationer om nationalparker.Regeringen föreslår, och majoriteten i utskottetgodkänner, att naturvårdsarbetet skall delas in i trenivåer som bör styra prioritering,kostnadsfördelning och ansvar. Det föreslås vidareatt skall arbeta fram ettsystematiskt underlag för mätbara kvalitetsmål.Detta skall ske i nära samarbete med berördamyndigheter.Utskottet föreslår i ett tillkännagivande att anslagettill investeringar inom miljöområdet höjs med 60miljoner utöver regeringens förslag, därför att vivill säkerställa statens förvärv av urskogar. Kopplattill detta är ett annat uttalande, där vi säger attansvarsfördelningen mellan staten och den enskildei naturvårdsarbetet och strävandena att behålla denbiologiska mångfalden måste ses över. I enlighethärmed bör regeringen utreda hur detta kan ske påde areella områdena.Det var mycket glädjande att höra meddela att regeringen redan på torsdagskall besluta om en översyn av intrångsersättninginom de areella näringarna. Det är helt naturligtoch också nödvändigt att PPP-principengenomsyrar hela området. Jag har litet svårt attförstå m.fl. upprördhet. menar att det här är orosamt, det kränkerden enskilda äganderätten. Men det är egentligenen självmotsägelse. Å ena sidan hävdarmoderaterna det enskila ansvaret, ideellaorganisationers ansvar och enskilda personersansvar. Å andra sidan motsätter sig moderaternanär detta skall utredas. Det här med äganderättenär också litet dubbelbottnat, . Attvara markägare innebär alltid en risk att bliexploaterad. Jag tycker att borde varanöjda när nu ytterligare en grupp får ta ett störrepersonligt ansvar, eller hur?Även på länsnivå skall sektorsansvaret vidgas ochskyddet av naturmiljön göras till en naturlig del ivarje samhällssektor. Kommunernas roll blirliknande, alltså sektorssamordnande. Det härinnebär en helhetssyn, man kan inte säga någotannat. Jag vill påpeka att när lagen om den nyalänsförvaltningen träder i kraft blir det enännu bättre sektorssamordning på länsplanet. Jagtycker att den här helhetssynen, parat med det vigör på det ekonomiska området, där vi visserligentyvärr inte kommit så långt, men där som ett förstasteg förslag till hur en grön budget skulle kunna seut har framlagts, ligger ganska nära vänsterpartietsförslag om den holistiska synen.Moderaterna önskar som sagt stärka den enskildasoch de ideella organisationernas vilja tillnaturvårdsinsatser. Såvitt jag tolkar motionernarätt finns det inte så stor skillnad i uppfattning. Vimenar att ansvar och kostnader ivardagslandskapet bör vila på de näringsutövareinom de olika sektorerna som nyttjar naturen i sinverksamhet. Att länsstyrelserna kan söka stöd förangelägna naturvårdsprojekt visar bl.a.Tåkernfonden i Östergötland.Skyddet för mindre mark- och vattenföretag måsteöka. Det gäller åkerholmar, våtmarker, naturligabetes- och slåttermarker, källor m.m. Det sker, somvi hört tidigare, genom en ändring inaturvårdslagen, där ett nytt skydd för biotoperinförs. Det betyder att markägare eller annan kanfå ersättning om biotopsskydd innebär attpågående markanvändning avsevärt försvåras.Jordbruket och miljön ägnas stor uppmärksamhet idenna del av betänkandet. Sektorsansvaret påmiljöområdet läggs fast för de myndigheter som haransvar för de areella näringarna. Nuvarandeprogram för en utbyggd lagringskapacitet förgödsel skall fullföljas. Det anslås 20 miljoner för entreårsperiod för att ta fram typgodkännande avgödselspridare.Centern har i en reservation bl.a. påpekatjordbrukets stora betydelse som kraft imiljöarbetet. Jag förstår inte riktigt skillnadenmellan reservationstexten och utskottsmajoritetenstext. Detta är, som jag ser det, enformuleringsfråga. Jag finner faktisktreservationen en aning konstruerad. Vad man kanfinna i övriga reservationer är en tendens i centernatt vara ett intresseparti för jordbruket också närdet gäller miljösfären. har en ansamling avstöd, ekonomiskt och på annat sätt, till bönderna.Var finns ert intresse för kemikalie-, industri- ochstadsproblemen? Hur tolkar ni i folkpartietcenterns något ensidiga inriktning avmiljöpolitiken? Ni i vill ändå berömmaer om att vara offensiva på flera miljöområden.Tycker ni att vi skall tillämpa PPP-principen på alla sektorer, eller skall vissa varaundantagna?Moderaterna är motsvarighet framför alltinom skogsbruket. Här skall inte någon PPP-princip gälla. Skogsägare skall inte behöva ta sin delav ansvaret för att stärka skyddsvärda skogar.Varför inte det, ? Och vad sägerkoalitionsbrodern om denna lösligahållning till sektorn skog från sida?Vilken linje kommer en eventuell borgerligregering att föra?Moderaterna vill luckra upp strandskyddet -- dethar vi hört -- till förmån för markägare ochexploatörer. Det finns en betryggandemajoritet mot detta. Det är en allvarligfråga. Den har en historia. Den är viktig --människorna skall kunna gå och vandra längsstränderna. Vems vilja får råda i en eventuellborgerlig regering ? Jag tror att detär viktigt att svenska folket, som fäster stor vikt vidmiljöfrågorna, får besked på dessa viktiga punkter,precis som de kan kräva besked på annat. De kanväl få besked här och . Era reservationer spretarnämligen åt alla håll. Har ni någon linje, Erikssonoch ? Och vad säger om nucentern får vara med?Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 234 och 239, som ärsocialdemokratiska, i övrigt bifall till utskottetshemställan och avslag på övriga reservationer.Slutligen, herr talman, vill jag uttrycka min glädjeöver att debatten, även om det i långa stycken bleven procedurdebatt, har präglats av en ideologiskgrundsyn hos många talare. Det är bra att här iriksdagen få höra olika partiföreträdare tala omkonflikten nord--syd. Jag vill väldigt gärnaunderstryka vikten av att en sådan opinion får växa.Framtidens stora frågor handlar nämligen inte omhuruvida vi skall ha bevarandelag eller om det skallinföras hänsynsområden, utan de handlar om denekonomiska fördelningen av jordens samladeresurser. Det är bra att det står inskrivet ibetänkandet att regeringen även i fortsättningentillvaratar de möjligheter som erbjuds att inom FNsram och övriga internationella fora verka för en nyekonomisk världsordning.Vi måste också komma ihåg att människor går härpå jorden bara en liten tid. Detta illustrerar IngerSjöstrand så här:''Fiskarnasom varit häri fyrahundratrettiomiljoner åroch fåglarnasom varit häri trehundrafemtiomiljoner årsuckar till varandraDom där som komalldeles nysstvåbenensom går omkring och spottarpå -- ska dom stanna?''Anf. 98 () replik:Herr talman! anförde ettvackert citat av Axel . Vet MargaretaWinberg inte att allemansrätten i är enurgammal sedvanerätt? Den har funnits mycketlängre än det har funnits både liberaler ochsocialdemokrater i denna kammare.Det är litet bekymmersamt för socialdemokraternaatt det har varit socialliberaler som har drivit nästanvarje fråga som socialdemokraterna vill berömmasig av. Också jag har en fråga till MargaretaWinberg. Hon talade om marknadsekonomin somnågonting skadligt. sade att hanvar socialist. Är socialist ellertror på en fungerandemarknadsekonomi? Det är tack vare en fungerandemarknadsekonomi i västvärlden som vi kan kommatill rätta med dagens miljöproblem. Vi vet vad somhar hänt i och hur oerhört storamängder kemikalier och annat som går ut iÖstersjön från länder med planekonomi. Nej,, det är en fungerandemarknadsekonomi som kan klara miljöproblemen.Margareta oroar sig för vår samverkan.Jag har varit med om att behandla två storamiljöpropositioner, 1988 och 1991. På vilket sätthar positionerna i de båda betänkandena flyttatsfram? Jo, därigenom att alla övriga partier har varitöverens mot socialdemokraterna. Så skedde 1988och så har skett på en rad punkter också i dag.Moderaterna har också varit med. Visst har vi somolika partier olika uppfattningar, även imiljöfrågor.Socialdemokraterna har kanske bara enuppfattning. har varit vänlig nog atttidigare referera till en debatt som jag har haft medBirgitta . Denna debatt hölls efter förra valet,då man var i färd med att bryta mot en radvallöften. ''Valet är över, '', var detbesked jag fick. Kommer det att bli så också efternästa val? Vilken falang kommer att vinna? Är detde som vill bygga ut älvarna eller de som vill bevaradem? Är det de som vill hugga ned fjällskogarnaeller de som vill bevara dem? Jag kan gå igenomområde efter område. Rosornas krig råderfortfarande hos socialdemokraterna.Anf. 99 () replik:Herr talman! Det var ganska intressant att höraMargareta , inte minst när hon gottgjordesig över att vi nu äntligen kommer att få se en grönbudget, där hänsyn kommer att tas till de olikamiljölösningarna i kombination med deekonomiska förutsättningar som finns. Det är nästintill fräckt att socialdemokraterna slår sig förbröstet över att den gröna budgeten kommer till,när vi vet hur bakgrunden ser ut och vilka krav somvi år har ställt för att få fram den grönabudgeten. Jag hoppas mycket av den och på att vi iriksdagen kommer att kunna taställning till denna budget.Margareta och socialdemokraternaanklagar oss i för att vara ett intresseparti,att vi endast för jordbrukets talan. I och för sig villjag klart slå fast att vi inte skäms för våra rötter. Viär stolta över att ha denna tradition i vårt parti.Samtidigt ber jag att läsa allavåra reservationer och inte bara ta upp någonenstaka rad. Vi har ställt tydliga krav på att det ärviktigt med miljömål i jordbruket, i skogsbruketoch i fisket -- miljömål som innebär minskadkemikalieanvändning, minskat kadmium ihandelsgödsel osv. Vad har kretsloppstänkandetoch kravet på ren produktion enbart medjordbruket att göra? Här har blandat ihop begreppen.Jag vill betona att vi tror på kravet på renproduktion och att det skall omfatta hela denverksamhet som bedrivs i samhället.Vad tjatigt detta bekymmer över hur en eventuellkommande regering skall se ut! Skall vi behövahöra detta tjat nu i debatt efter debatt? Jag som äroerfaren drar slutsatsen att regeringen ligger lågt.Det verkar inte som att man kräver framgång idebatten och inför valrörelsen.Vi är naturligtvis skilda partier och skall framföravåra uppfattningar så tydligt som möjligt. Utifråndetta skall vi sedan bilda en konstellation. Jag troratt vi når framgång med en ny regering i höst.Anf. 100 () replik:Herr talman! Det var värst vad blivit socialistisk. Jag upplever det som att honstår till vänster om både och , att döma av det anförande som hon höll förnågra minuter sedan.Tack för att vi inte har socialism i ,. Då kan vi dela med oss bådeav pengar och av teknik till länder där socialismenhar nått sin fulländning och där planekonomin harfått utvecklas fritt.Margareta frågade vilken miljöpolitik detblir med de borgerliga i regeringsställning. Det vetvi inte riktigt , eftersom det är väljarna somskall tala om vilken miljöpolitik de vill ha eftervalet. Vi skall gå ut och förklara för väljarna var vistår i olika frågor, även när det gällermiljöpolitiken. Sedan får väljarna bestämma vilketinslag de vill ha i en ny regering.Jag vill också hävda att enskilt ägande har storafördelar. Monopolen har mer eller mindremisslyckats överallt där de har funnits. Jag kanerkänna att det finns vissa områden som lämpar sigför monopol, men som regel misslyckas man meddem.Margareta tog upp reservat ochnaturvårdsområden och hur många det finns avvarje. Det förefaller mig som att hon betraktarinrättandet av dessa områden som någontingstorartat som har uträttats, men så är det inte,. Vi som lever i närheten avnaturvårdsområden och reservat ser hur deförfaller mer och mer, eftersom det inte är någonsom tar ansvar för dem. Staten tar inget ansvar ochinte heller naturvårdsenheten på . Sålänge som det är enskilda som sköter dessaområden har vi det fint på landsbygden där dettidigare inte var naturreservat. Men när de enskildaupphör med sin skötsel fungerar det inte längre.Margareta tog upp detta med att fler skallta ansvar. Det är inte fråga om att jag inte tycker attdet vore bra om flera tog ansvar. Självfallet tyckerjag att det vore bra, men här är det fråga om ettintrång utan ersättning. Man lägger över kostnadenpå den enskilde i stället för att ta ett gemensamtansvar för den kostnad som berör oss alla. Man görintrång och konfiskerar enskild rätt och egendom.Jordägarna har alltid tagit ansvar för deskyddsvärda skogarna liksom de har tagit ansvar förövrig mark som de äger och förvaltar. Staten har juutfärdat bestämmelser som försvårar för denenskilde att sköta sin egendom, inbegripet defjällnära skogarna. gör man ingrepp i derasurgamla rätt och konfiskerar enskild egendom.Man tar ifrån den enskilde hans intresse och hansmöjlighet att sköta det som han äger.Anf. 101 () replik:Herr talman! Jag har några frågor till MargaretaWinberg om biotopskyddet, naturvårdslagen ochkväveläckaget från jordbruket. Jag tänkte börjamed biotopskyddet. Jag undrar hursocialdemokraterna, och förresten även resten avutskottet, kan tycka att det är tillräckligt att baralägga till en enda liten paragraf som i vissa fall gördet möjligt att skydda småbiotoper. Det är ju baraytterst små biotoper som man kan skydda på dettasätt. Dessutom står det att man åtminstone i börjanmåste säga till varje enskild markägare och att maninte kan göra detta generellt. Större områdenkommer man ju inte åt. Och som jag sade i mittinledningsanförande blir det även i fortsättningentillåtet att avverka urskog. Skulle vi inte behövanågot tuffare, t.ex. den typ av lag som man har iUSA, Endangered species act?Sedan skulle jag också vilja fråga något omnaturvårdslagen. Det är mycket positivt att man ipropositionen går på vår linje om attnaturvårdslagen skall föras in i miljöbalken.Beskedet om att ersättningsreglerna skall sesöver är också jättebra. Men varför skallmiljökonsekvensbeskrivningar inte föras in inaturvårdslagen, precis som i miljöskyddslagen,tills de kommer in i ? Jag tycker att detverkar litet inkonsekvent. Bör intemiljökonsekvensbeskrivningar föras in även inaturvårdslagen, så att det åtminstone blir lika brasom i miljöskyddslagen, även om vi också anser attdet finns brister i förslaget tillmiljökonsekvensbeskrivningar?Beträffande kväveläckaget från jordbruket undrarjag om det inte är glädjekalkyler i propositionennär det påstås att man skall kunna klara riksdagensmålsättning. Om man läser HAV 90 är junaturvårdsverket och lantbruksstyrelsen mycketmer pessimistiska. Man säger frånlantbruksstyrelsens sida att målet inte kommer attnås och att det, om denna omställning avjordbruket skall ge något, krävs att den mestintensiva marken där det finns mest problem tas urdrift. Om man skall kunna nå målet krävs det nogen omstrukturering av hela det svenska jordbruket.Så låter det i HAV 90. Men om man läserpropositionen har regeringen räknat på ett annatsätt. Regeringen tror att man kan klara detta. Dåräknar man väldigt starkt på att det skall bli minskatkväveläckage från den jordbruksmark som läggsned, och det är inte mark främst i ochSkåne, där de största problemen finns. Och varförhar man bytt fot från HAV 90 till regeringensproposition? Det sägs ingenting om detta iunderlaget till propositionen.Till sist vill jag yrka bifall till några av vårareservationer, vilket jag glömde tidigare. Det gällerreservationerna 170, 183, 207, 210, 212, 225 och230. Och vi står naturligtvis bakom även våra övrigareservationer.Anf. 102 () replik:Herr talman! Det här blir en mycket kort replik,eftersom det här egentligen inte är min debatt. Jagkan emellertid inte låta bli att ställa en fråga tillMargareta . Hon tog upp allemansrätten,vilket är något mycket viktigt och bra i vårt land.Men hur ser hon på allemansrätten vid ett EG-medlemskap? Det är vid det här laget ändå ganskaklart att om EG-medborgare får köpa mark iSverige, vilket de kommer att få göra om Sverigeblir medlem i EG, kan de kräva att de skall ha sinmark i fred och att folk inte skall gå där och plockabär, osv. i enlighet med den svenskaallemansrätten. Om vi försöker att förhindra dematt kräva detta, kommer de att gå till , och där gäller helt andra synsätt i frågaom privat äganderätt. Det sannolika är då attallemansrätten sätts ur spel. Det vore intressantmed några synpunkter på detta.En annan sak som jag kom att tänka på gällervärldsstrategin för naturvård. har i principställt sig bakom den genom att vara medlem iVärldsnaturunionen som tagit fram detta. Därrekommenderas bl.a. att avrepresentativa naturtyper skall skyddas -- 10 %alltså och inte som vi brukar tala om i det härlandet. Är beredd att ställa sigbakom detta.Jag yrkade bifall till en del motioner tidigare. Dethar under dagens gång visat sig att dessa motionerinte går att behandla i kammaren, eftersom dekräver färdiga lagförslag, eftersom yrkandena är såformulerade. Jag drar därför tillbaka dessayrkanden. Det gäller Jo119, yrkandena 26--28,Sk625 yrkandena 20 och 21, Jo728 yrkande 5 ochJo730 yrkande 4.Anf. 103 ()replik:Herr talman! Jag förstår inte vad när han säger att han fråntar arbetarrörelsenensamrätten att ha drivit de frågor som är bra förfolket som vi tidigarediskuterade. Vilka alla frågor har ni drivit underårens lopp, och jag tänker då på början av seklet?Jag skall läsa upp ett citat från en debatt mellanAugust och i tidningenFolkviljan . skrev följande:''Aldrig blir ni den verkliga arbetarens ledare,därtill är ni alltför mycket obekant med detarbetande ståndets verkliga ställning. ''Så var det ju. Men det vore trevligt om LarsErnestam utvecklade detta.Sedan kom med det litet skamligagreppet och undrade om jag är socialist. Då trorhan att jag skall falla i gropen att inte våga erkännaatt jag är det. Men det skall jag inte göra, utan jagsvarar ja på den frågan. Och jag skäms inte ett duggför det. Vi är demokratiska socialister, och det stårvi upp för.Det som säger om ärockså ett skamgrepp tycker jag, dvs. att taplanekonomi och kommunism till intäkt för attkapitalismen skulle vara motpolen, det fina och detsom är bra. Det är ju inte detta det handlar om,utan det handlar om att ha inflytande över depolitiska besluten och om att ha demokrati. Och dethandlar även om, vilket sagt tidigarei debatter med mig, att korrigeramarknadskrafterna när man nu har dem. Det är judet som vi diskuterar här . Jag tror inte att vipå den punkten är så oense i princip, utan vad vi äroense om är i vilken grad man skall korrigera.Till i vill jag säga att jaginte har slagit mig för bröstet.