prot · GF0923 · 1991-11-12 00:00:00 — Jag hoppasverkligen att regeringen nu kommer att lyssna på depensionärsorganisationer som skall delta iöverläggningen och att ni tar intryck av derasargumentation, så att det går att komma fram till enlösning också av den här situationen.Anf. 103 Socialminister ():Herr talman! Det är självklart att vi skall lyssna påpensionärsorganisationerna.Problemet när man skall genomföra förbättringarför norrlänningar -- t.ex. göra det billigare attringa -- är ju att vi inte heller för det ändamålet kanplocka pengar från himlen. Pengarna måste tasnågonstans ifrån. I och för sig går den omfördelningsom man gör inom och som grundar sigpå de faktiska kostnaderna i rätt riktning. Man börha en allmän positiv inställning, inte minst för attdetta bidrar till att göra rundare.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1991/92:111 ompresstödetAnf. 104 Bostadsminister ():Herr talman! har frågat om helaregeringen delar min uppfattning om presstödet.Frågan föranleds av en TT-intervju med mignyligen.Frågan om presstödets omfattning /93 bereds inomregeringskansliet. Regeringens förslag kommer attredovisas i budgetpropositionen i januari 1992.Anf. 105 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Nuvill inte ge något svar på minmycket enkla fråga. Hon hänvisar till attregeringens förslag kommer att redovisas ibugetpropositionen . Men dettagällde ju redan när gav denuppmärksammade TT-intervjun. helt säkert till regeringen spelregler för envecka sedan. Ändå gav hon sig ut på galejan ochsade alldeles bestämt att presstödet skall minskas.Men här i kammaren vågar hon inte tala klarspråk.Förhoppningsvis gick hon för långt i denna TT-intervju och hade inte hela regeringen med sig. Jaghar därför en fråga till . Är detcenterpartiet som har protesterat?Innan jag får svar på denna fråga vill jag i allvälmening ge två råd.Det första är att hon skall vara litet försiktigare meduttalanden i fortsättningen. ärfaktiskt statsråd och medlem av regeringen ochansvarig för politiska sakområden. Därför måstesvenska folket utgå från att när ett statsråd uttalarsig sker det i egenskap av medlem av regeringen.Det andra är att jag vill be att tänkaom. Dagspressen har stor betydelse för att hållademokratin levande och frisk. Dagspressen harviktiga demokratiska uppgifter. Andra medier kaninte ersätta dagspressen när det gäller dess roll församhällsdebatten. Och det är viktigt att människorfår komma tals. Att försämra presstödet, BirgitFriggebo, ligger inte i myttrandefriheten ochtryckfrihetens intressen.Anf. 106 ():Herr talman! behöver inteundervisa mig i hur man uppträder somregeringsledamot. Jag har erfarenhet avdet tidigare. Och jag är faktiskt inte alldeles säkerpå att denna TT-intervju är rätt återgiven. Däremotär det helt klart att jag har sagt att frågan ompresstödet kommer upp till behandling underbudgetberedningen. Däremot vet alla, och ävenThage G , att svaret på sådana beredningarges just när budgetförslaget läggs fram i januarimånad.Sedan är det inte någon hemlighet som vi behöverstå här och hymla om att socialdemokrater ochcenterpartister i denna kammare haråstadkommit kraftiga ökningar av presstödet,framför allt när det var högkonjunktur också hospressen. Man gick t.o.m. utöver den tidigareregeringens förslag i budgetarna. ochvi i har däremot velat vara litet meråterhållsamma.Jag är också medveten om pressens ställning i dagunder den rådande lågkonjunkturen och deekonomiska bekymmer som vi över huvudet tagethar i landet. Det är intressant att notera att det ärganska många tidningar som går med ganska storaförluster trots presstödet och som kommer att habekymmer och hotas av nedläggning även om viskulle behålla presstödet i dess nuvarandeomfattning. Men självklart skall vi ta hänsyn till denaktuella situationen för pressen när vi bestämmerpresstödets omfattning för nästa budgetår.Anf. 107 ():Herr talman! säger att hon inteär helt säker på att TT-intevjun är helt rättåtergiven. Jag tycker möjligen att ha påpekat detta i svaret till mig. Jag har självmånga gånger upplevt att mina intervjuer inte harblivit rätt återgivna. Jag väntade faktiskt någradagar med att ställa min fråga för att se om BirgitFriggebo skulle komma ut med någon dementi ianslutning till TT-intervjun. Det har hon inte gjort,utan det är först här i kammaren som hon säger attTT-intervjun möjligen inte är helt korrekt.Vad jag har velat åstadkomma med min fråga är attför och regeringen få tala om attpresstödet inte är vilket statligt stöd som helst, utanpresstödet är ett demokratiskt stöd för att hållademokratin levande och frisk. Det är en viktigyttrandefrihetsfråga. Det är en demokratiskrättighet att få läsa olika uppfattningar i pressen.Det vore fel att slå till mot presstödet under enlågkonjunktur. Därför har jag bett tänka om och lägga alla planer på att försämrapresstödet i papperskorgen.Anf. 108 ():Herr talman! Tyvärr är det många poster ibudgetarna som inte är vilka budgetposter somhelst. De stödjer svaga människor, de stödjerkulturen, de stödjer yttrandefriheten och de stödjervåra ansträngningar för fattiga människor i andraländer. Det hindrar ändå inte att vi tyvärr måste seöver olika poster i budgetarna. Detta är nödvändigtinte minst mot bakgrund av de ekonomiskastrukturproblem som vi har i landet. Dessa problemhar vi bl.a därför att den tidigare regeringenvägrade att ta itu med de kratfigt ökade utgifterna ibudgetarna under de gångna åren.Anf. 109 ():Herr talaman! Jag vill gärna säga att jag är öppenför att göra förändringar av presstödets struktur,för att göra det effektivare. Men jag är inte bereddatt medverka till att dra ned på presstödet så attyttrandefriheten skadas, så att pressens viktigademokratiska funktion inte kan upprätthållas,detta framför allt i en situation då vi får en alltkraftigare koncentration av våra media. Det ärmycket viktigt att vi genom samarbete i kan klara de fina och viktigasamhällsprinciper som finns bakom presstödet. Detvar därför jag var så förvånad över att BirgitFriggebo kunde gå ut och med bestämdhet säga attpresstödet skulle minskas. Det har också på denborgerliga sidan här i blivit protester motdessa planer.Jag vågar ändå dra den slutsatsen av BirgitFriggebos inlägg här att det inte skall utarbetasförslag som kommer att skada pressen, utan BirgitFriggebo har förhoppningsvistänkt om.Anf. 110 ():Herr talman! Bara en liten kommentar. Viupplever inte ökade koncentrationstendenser närdet gäller medierna. Tvärtom befinner vi oss i enexplosionsartad utveckling, där vi får allt flermedier och kanaler som kan upprätthållayttrandefriheten.Anf. 111 ():Herr talman! Jag vill bara säga att andramedier inte kan ersätta dagspressen i dess roll isamhällsdebatten. Men den debatten tycker jag attvi kan föra här i kammaren när vi slutligen skalldiskutera presstödet. Jag ber att återigen få tackaför svaret och upprepar mitt råd till planer hon sade sig ha förintervjun, att kraftigt försämra presstödet, är envecka senare inte aktuella. Skulle en liten del varaaktuell, så lägg de planerna i papperskorgen ochservera ett förslag som innebär att pressen kommeratt gå stärkt ur den här diskussionen.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1991/92:115 om fördelningenav flyktingärenden mellan rättshjälpsbiträdenAnf. 112 ():Herr talman! har frågat mighuruvida regeringen kommer att verka för störrerättvisa vid fördelningen av asylärenden mellanrättshjälpsbiträden.Det är här inte fråga om att skapa rättvisa föradvokater. Det gäller att tillgodose asylsökandensintresse. Den jurist de föreslår skall förordnas somrättshjälpsbiträde om inte skäl talar emot detta.I övrigt är det fel att säga att antalet uppdrag iutlänningsärenden är koncentrerat till en viss kretsav jurister. Biträden utanför storstäderna förordnasi större utsträckning . Detta hängersamman med invandrarverkets decentraliseringoch den nya förläggningsorganisationen.Geografiska aspekter beaktas i allt fler fall äntidigare.Carlsund, som är en utredningssluss, placerar deasylsökande som inte är föremål för omdelbarverkställighet på förläggningar i . Dettainnebär att de jurister som förordnas i dessaärenden normalt också kommer från denna region.Invandrarverket har dessutom den ambitionen attsprida uppdragen till ett större antal jurister somanmält önskemål om att förordnas. Jag kan nu intese något skäl till att vidta några särskilda åtgärdermed anledning av fråga.Anf. 113 (nyd):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret påfrågan.Förra gången jag fick ett svar på en fråga frånstatsrådet rodnade jag och satte mig efter att hatackat för svaret. Det berodde på att svaret slog felpå många tusen personer. Det rätta svaret kommeratt redovisas för kammaren om någon vecka.Denna fråga är tillkommen av omtanke ominvandrarna och omtanke om rättssäkerheten. Jagvet att personligen har en högambition på området. Jag har inga tvivel i denriktningen.Jag har gjort noggranna kontroller med anledningav denna fråga. Vissa ombud får många ärenden.Skall man tro på det som sades i en Eko-sändningnyligen, finns det ett ombud som har fått 400ärenden under innevarande år. Det skulle betydaatt han har arbetat dag och natt . Vilken rättssäkerhet innebär det fören asylsökande?Jag vill att regeringen trycker på invandrarverket idessa frågor. Jag har också en praktisk erfarenhetfrån polisarbetet, och jag har sett vad som försiggår.Anf. 114 Bostadsminister ():Herr talman! Ja, det kan tyckas att det är fråga ommånga -- om det nu är rätt. Jag har inte låtitundersöka denna advokat som omtalades iEkosändningen. Men man skall ha klart för sig attmånga advokater har juristbyråer medmedarbetare som hjälper dem i arbetet.Som själv nämner i sin fråga, är deten uppgift för att kontrolleraom det är så att frågorna om rättssäkerhet ställs åtsidan. Jag har kunnat notera att fler ärendenhanteras utanför . Biträdena rekryterasofta från de platser där förläggningarna finns.Carlslund är en utredningssluss. Där förordnas intenågra advokater. De kommer senare in i bilden.Låt mig kommentera en annan fråga som StenSöderberg inledde sitt anförande med. Det gällerett svar jag har tidigare givit i kammaren. Det svarsom jag har givit är riktigt. Men det är möjligt attSten hade tänkt sig att ställa en annanfråga som han ville ha svar på vid det tillfället.Anf. 115 (nyd):Herr talman! Jag hoppas att statsrådet verkar föratt invandrarverket redovisar mer noggrant hurförordnandet av biträden sker. Jag har gjortnoggranna undersökningar av hur advokater iStockholm biträder invandrare som sitter påförläggningar i och tvärtom. Dessutomhar jag i mitt praktiska arbete sett hur invandrarnaoch deras ombud har svårt att komma i kontaktmed varandra på grund av avstånden. Det är ettdåligt fungerande invandrarverk. Jag tycker att vihar en bra fungerande minister men ett dåligtfungerande verk.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera frågestunden till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.Meddelande om muntliga frågor till statsråd den14 novemberAnf. 116 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Vid frågestunden kommer följande statsråd att närvara:Statsminister (),arbetsmarknadsminister (),finansminister (),kommunikationsminister () ochstatsrådet ().Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.17 § Svar på fråga 1991/92:65 om svenskautbildningar och EGAnf. 117 Utbildningsminister ():Herr talman! Får jag först be kammaren om ursäktför att mitt svar har dröjt för länge.Lars har frågat mig vilka svenskautbildningar som behöver kompletteras för att bligodkända i EG fr.o.m. den 1 januari 1992.I slutet av oktober slöt som medlem avEFTA avtal med EG, det s.k. , somutrikeshandelsminister redogjorde förhär i kammaren . Detta innebär, attfr.o.m. kommer EG- och EFTA-länderna tillsammans att utgöra en gemensamarbetsmarknad. Därmed kommer också detregelverk som reglerar samarbetet inom EG ocksåatt vara tillämpligt hos oss i Sverige.En del av detta regelverk behandlar ömsesidigterkännande av utbildnings- och examensbevis.Syftet med dessa regler är att underlättaarbetskraftens rörlighet och utövandet avetableringsrätten och friheten att tillfälligttillhandahålla tjänster.Det gäller ett antal direktiv som rör rätten att utövavissa yrken inom hälso- och sjukvården, nämligenläkare, sjuksköterskor, tandläkare, veterinärer,barnmorskor och apotekare samt arkitekter. Fördessa direktiv gäller vissa minimikrav påutbildningen som leder fram till examensbeviset.De motsvarande svenska utbildningarna uppfyllerdessa minimikrav i samtliga fall utom försjuksköterskor och barnmorskor, där de svenskautbildningarna bedöms som för korta. EG-direktiven kräver en treårig utbildning tillsjuksköterska och tillbarnmorska jämte viss yrkespraktik. Därföråterkommer regeringen i budgetpropositionen medförslag i denna fråga. De sjuksköterskor som hargenomgått den nuvarande kortare utbildningenkommer ändå att bli erkända om de kan företebevis om att de utövat yrket inom densenaste femårsperioden. Någon kompletteringbehövs då inte.När det gäller apotekare innebär direktivet att ävenviss praktik skall ingå i utbildningsbeviset.Eftersom den svenska utbildningen inte omfattarpraktik återkommer jag i budgetpropositionen medförslag också i denna fråga.Vidare omfattar ett direktiv avseendealla högskoleutbildningar längre än . Syftetmed detta direktiv är att ett examensbevis som ihemlandet ger tillträde till ett reglerat yrke ocksåger tillträde till yrket i de övriga EES-länderna.Detta gäller även yrken som är reglerade i ett landmen inte i ett annat. Detta direktiv är generellt tillsin natur, och det krävs alltså inte att utbildningarnaskall anpassas till någon gemensam norm. Omutbildningarnas innehåll skiljer sig åt alltför mycketeller är av olika längd kan mottagarlandet ställavissa krav på kompletteringar.När det gäller verksamhet inom yrken som ärreglerade och som bygger på högskoleutbildningarkortare än eller på gymnasialayrkesutbildningar finns inget direktiv. Varje landkan alltså fortfarande ställa upp nationella reglerför tillträde till sådana yrken. Det pågår inom EGett intensivt arbete för att nå en överenskommelseockså för dessa yrken. Så snart det arbetet ärslutfört utgår jag ifrån att dessa yrken ocksåkommer att omfattas av den utvidgadearbetsmarknaden.Anf. 118 ():Herr talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret på min fråga.Det känns naturligtvis litet genant att vårasjuksköterskor och barnmorskor inte har fått enutbildning som håller måttet ute i . Det ärdärför bra att regeringen avser att rätta till dettaförhållande, där det har brustit och det redan ijanuari då budgetpropositionen läggs fram.I EG fanns det tidigare planer på att harmoniseraläroplaner och examina för att göra dem likvärdigaoch utbyttbara, men man övergav den tanken,därför att de kulturella olikheterna var för stora.Man litar nu på varandra, man respekterar och manaccepterar, men med den brasklapp somutbildningsministern själv nämner, dvs. att ettmottagarland kan ställa vissa krav om det är alltförstora skillnader i fråga om utbildningens längd ochinnehåll.Det är just den frågan som jag är ute efter att få svarpå: Hur bedömer utbildningsministern risken föratt våra övriga examina, utom för sjuksköterskor,barnmorskor och apotekare, behöver kompletterasför att accepteras av EG? Förbereds det någonsådan översyn i departementet för att eventuelltkomplettera våra examina?Anf. 119 Utbildningsminister ():Herr talman! Som säger, kommerkraven på att öka dramatiskt, om än intelika preciserat som i fråga om de utbildningar vi justhar diskuterat, när vi tar steget in i den Europeiskagemenskapen.Jag har sagt det tidigare och säger det gärna igen,att det är få som riktigt kan göra sig en föreställningom vad det Europeiska samarbetet kommer attinnebära, vilka oanade möjligheter det bär i sittsköte, men också vilka krav det kommer att ställapå . Erasmus-arbetet är en nästan brutalpåminnelse om den utbytbarhet som gäller i vårteuropeiska samarbete. Om vi inte är attraktivakommer våra studenter inte heller att få möjlighetatt förkovra sig ute i Europa.Det nya Europasamarbetet öppnar alltsåbetydande möjligheter för till ett ökatforsknings- och utbildningsutbyte. Det är viktigt attdessa möjligheter utnyttjas väl, för att Sverigeslångsiktiga konkurrenskraft skall kunna stärkas.Som svar på andra fråga vill jag gärnaupplysa om att vi inom utbildningsdepartementetplanerar bildandet av ett råd för främjandet av ettvidgat europeiskt samarbete. I detta råd skulleerfarenheter från den aktiva forskningen ochutbildningen kunna spela en pådrivande roll för ettfördjupat utbildnings- och forskningssamarbetemed . Min övertygelse är nämligen att vi,om skall kunna bli delaktigt på riktigt,måste ligga på framkanten och inte bara tvingasmed i det som andra gör.Anf. 120 ():Herr talman! Jag kan instämma i allt vadutbildningsministern säger. EG ger möjligheter,men kommer också att ställa krav på oss.I det sammanhanget vill jag frågautbildningsministern: man då inte tänka på attlåta få någon sorts mastersexamen? Vårahögskoleutbildningar omfattar i regel , och iEuropa är det vanligt med . Enmastersutbildning på 160 poäng skulleonekligen passa bra i detta sammanhang.Anf. 121 Utbildningsminister ():Herr talman! Ett förslag av den innebörd som LarsSundin frågar om har just överlämnats tillutbildningsdepartementet från universitets- ochhögskoleämbetet efter en mycket nogsamberedning ute bland högskolornas eget folk. Vibereder detta i samband med ett arbete som jag harvalt att betitla Det fria och inom varsram examensbehörighet och examenstitlar spelaren avgörande roll. Jag har som min utgångspunktför bedömningen av mastersexamen inom ramenför detta arbete sagt, att om det kan försvara sig påkvalitativa grunder -- och jag tror att det kan det --inom ramen för ett nytt högskolesystem får denmarginella merkostnad som möjligen är förknippadmed detta inte stå hindrande i vägen. Det får heltenkelt maka på sig för att få plats åt dennaeuropeiska samordning.Anf. 122 ():Herr talman! Speciellt för detta sista ber jag att fåtacka utbildningsministern. Det har i debattenframskymtat här och var att utbildningsministerninte var så intresserad av mastersexamen och atthan kanske hellre såg kvantitet påhögskoleutbildningen än kvalitet.Anf. 123 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har förstått att det kan ha varitså, och jag vill uttryckligen dementera att dettaskulle ha någon grund i min egen person.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:108 omhandikappades möjligheter att genomförahögskoleprovetAnf. 124 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka initiativ jag tänker ta för att ge människor medhandikapp fullgoda möjligheter att genomförahögskoleprovet.Fr.o.m. höstterminen 91 är högskoleprovet ettviktigt instrument för urval av studerande tillutbildningar i högskolan. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) beslutar om provetsutformning och de närmare reglerna förprovgenomförandet. Det praktiska genomförandetav prövningarna sköts av universitet och högskolor,som anordnar prov på ett antal orter vid tvåprovtillfällen per år.Många personer genomför provet, däribland ettantal handikappade. Det är angeläget att så långtsom möjligt underlätta för dessa personer attgenomföra provet och vidtas åtgärder.För rörelsehindrade anordnas provet i särskildalokaler och för synskadade förstoras provet upp.Inom UHÄ pågår ett arbete med att ytterligareunderlätta provgenomförandet för handikappade,bl.a. undersöker UHÄ möjligheterna att utformaprovet i punktskrift och som talbok. De tekniskaproblemen går att lösa men man behöver diskuteraoch analysera åtskilliga frågor som provtider,handikappdefinitioner etc. För vissa handikappadekan det bli fråga om att utforma ett särskilt prov.Erfarenheter kommer bl.a. atthämtas från som har mångårig vana avprovverksamhet för handikappade.Mot bakgrund av det arbete som pågår inom UHÄtänker jag inte nu ta några initiativ i frågan.Anf. 125 ():Herr talman! Tack för svaret,utbildningsministern. Jag tycker att svaret andaskraftfullhet. Saker och ting är på gång. Jag skullevara relativt nöjd om jag inte hade talat med vissahandikapporganisationer, bl.a. de ungasynskadade. De är mycket bekymrade. De harnämligen haft kontakt med universitets- ochhögskoleämbetet, och de tycker att det inte händernågonting.Högskoleprovet har kommit att bli så viktigt,eftersom det vid sidan om gymnasiebetyget är ett såviktigt urvalsinstrument. Man får inte utestängaden här gruppen av handikappade på grund avpraktiska hinder. Det kan finnas problem. Redanår 1988 var unga synskadade i kontakt medskolbyrån på universitets- och högskoleämbetet.Då fanns det praktiska svårigheter att genomföradet här. har så mycket hänt, och somutbildningsministern påpekade finns erfarenheteratt hämta från t.ex. . Det skall vi ta lärdom av.Jag tycker att det brådskar. Många högskoleprovhar anordnats sedan de handikappade hadekontakt med högskoleämbetet. Jag tycker inte attde handikappade skall behöva vänta så mycketlängre till. De är en viktig resurs och behöver hatillgång till högre studier. Utbildningsministernsäger att han nu inte tänker ta några initiativ ifrågan. Jag vill betona ordet ''nu'' och fråga omutbildningsministern är beredd att skynda på omdet inte händer något . Jag förstår attsådant här också kan vara ganska kostsamt.Anf. 126 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag kan försäkra att om det jag nu har redovisat inte händerkommer initiativ att tas för att handikappade skallha samma möjligheter som alla andra att genomgåhögskoleprovet. Det kan möjligen finnas skäl attpåminna om vad som har inträffat efter det atthögskoleprovet introducerades. Högskoleprovetsvikt, betydelse och volym har blivit något helt annatän vad en gång förutsatte. En oändligtmycket större grupp av studerande går igenomhögskoleprovet. Detta får till konsekvens att ettantal bekrymmer, svårigheter och praktiskaöverväganden har dykt upp som annars inte skulleha blivit aktuella. Jag utgår ifrån att det är dennatyp av aspekter som har medfört att åtgärderna hardröjt onödigt länge.Anf. 127 ():Herr talman! Jag känner till svårigheterna. Depraktiska bekymren får inte lägga hinder i vägen.Jag förväntar mig nu att man har detta underbevakning från och attUHÄ skall göra det bästa för att göra det möjligtför handikappade att få tillgång till högre studier.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:121 om denkontinuerliga utbildningen i högskolanAnf. 128 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag har för avsikt att ändra direktiven förutredningen om den konstnärliga utbildningen ihögskolan.Svaret på fråga är nej. Jaganser att direktiven är bra och ser ingen anledningatt ändra på dem.Anf. 129 ():Herr talman! Jag vill börja med att påpeka att minfråga har fått fel rubrik i föredragningslistan. Minfråga gäller den konstnärliga utbildningen och inteden kontinuerliga. Det ser litet konstigt ut.Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Per Unckeltycker nu att direktiven är bra. I min fråga tog jagupp både direktiven och förutsättningarna. Jag fickinget svar när det gäller förutsättningarna.Jag tycker att utredningen har mycket omfattandedirektiv. Man skall se på hur utbildningen bedrivs,hur resurserna utnyttjas, utbildningens mål ochinriktning skall analyseras och man skall titta pårekryteringen till utbildningen.