prot · GF0948 · 1991-12-18 00:00:00 — Därför måste viåterskapa utvecklingskraften i de små och mindreföretagen och ge dem möjligheter att utvecklas ochöka i storlek.Anf. 135 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har uppsatts om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 136 () replik:Herr talman! Det är litet märkligt att höra PerWesterbergs historieskrivning beträffande krisenpå riskkapitalmarknaden, bankkrisen och enmängd andra kriser -- tandvärk och liknande -- somorsakade av de förvärvsregler som gäller i Sverige.Det är fråga om ett anmälningsförfarande. Manskall anmäla när man vill köpa ett företag eller enfastighet, och såvitt jag förstår har ingen sombett att få köpa blivit förvägrad detta. Möjligtvishar man rensat bort en del oseriösa spekulanter,som har dragit sig för att begära tillstånd, men detär nog mest en välgärning.Det stora problemet, obalansen mellan svenskainvesteringar i utlandet och utländska investeringari , har varit föremål för en utfrågning inäringsutskottet. Mot bakgrund av vad somframkom vid denna utredning är såvitt jag förstårPer uppgifter här utan faktaunderlag.Det är prat rakt ut i luften.Att skattesänkningar var moderatsmåföretagarpolitik visste vi redan förut, men ärdet fråga om grundlagsändringar. Varför plockarman upp sådant som nyliberala filosofer har lämnatbakom sig för fyra till och kommerdragande med sådant i efterhand i ? Varfördessa symbolhandlingar, som inte har någonpraktisk betydelse och som framställer tillståndet iSverige som om ägandet vore hotat, som om detvore en av de största fasorna, helt överskuggandearbetslöshet och annat sådant i det svenskasamhället?Varför den här inriktningen på att göra tillett u-land på arbetsrättens område, denna utpräglatantifackliga politik? Varför detta hänvisande till ettdåligt företagsklimat, när ett sådant hänvisande ärutan faktaunderlag? Frågan om det dåliganäringslivsklimatet i har debatterats framoch tillbaka, utan och innan, i Svenska Dagbladetunder , och det har inte kunnat visas attklimatet i är dåligt, att man branschför bransch ligger hyfsat till jämfört med relevantakonkurrentländer. Varför provocera framklasskonfrontation när det inte är nödvändigt, PerWesterberg?Anf. 137 Näringsminister ():Herr talman! När det gäller näringsklimatet tyckerjag att riskkapitalströmmarna själva talar sitt heltentydiga språk. När riskkapitalet flyr landet, närinvesteringarna görs utomlands i stället för iSverige, när neddragningar sker av personalstyrkani i samma företag som man sedanexpanderar utomlands, visar det entydigt att detinte är ett bra näringsklimat i utan att manföredrar att producera i andra länder. Det ärallvarligt, för det skapar arbetslöshet och leder tillatt de nyaste och modernaste anläggningarnakommer att förläggas utanför . Vi måsteändra de strömmarna, och det är mycket viktigt attvi klarar återhämtningen i den svenska ekonomin.Arbetsrätten i all ära -- det finns delar av den somär mycket besvärande för de mindre företagen.Den är anpassad för de stora företagen, som harbetydligt större resurser och möjligheter att kommatill rätta med problemen. Beträffande arbetsrättenkommer det ju också att genomföras en utredning,där man försöker ta fram ett bra förslag, som skalltillgodose både de anställdas och de småföretagarnas krav.När det gäller symbolhandlingarna förstår jag att engammal kommunist, numera vänsterpartist, ryggarför att få äganderätt och näringsfrihet inskrivna igrundlagen. Det är en symbolhandling somverkligen visar att vi tror på och värnar omnäringsfriheten och om marknadsekonomin. Dessavärden får man inte trampa på genom enklalagändringar. De bör därför ocksågrundlagsskyddas.När det gäller förvärvslagstiftningen är det faktisktså, , att de hinder som i praktiken harfunnits för utlänningar att köpa näringsfastigheter iSverige och som ledde till attsvenskar kunde köpa utomlands medan utlänningarinte fick köpa i , har medfört att vi fått eninternationellt sett hög prisnivå. Det gjorde attbankerna gick för långt i utlåning och det skapadeockså en del av den finansiella kris som vi nu har.Även det förhållandet att man inte hade ett så stortinflöde från utlandet till svensk riskkapitalmarknadledde till att vi fick en för hög värdering iförhållande till vad som gällde på andra ländersmarknader. Hade vi tidigare tagit bortförvärvslagstiftningen, hade vi fått en betydligtjämnare utveckling, och då hade vi också kunnat setill att krisen i riskkapitalförsörjningen och påbankmarknaderna hade kunnat bli mindre än densom vi nu har träffats av och som särskilt drabbarsmåföretagen.Anf. 138 () replik:Herr talman! Vi försökte ju, Per , attreda ut frågan om investeringsströmmarna ,och såvitt jag förstår var det dels ingen som riktigtinsåg vad som dolde sig bakom statistiken, delsingen som begrep vad den gick ut på. Mankonstaterade det faktum att det gjordes betydligtstörre investeringar av svenskar i utlandet än avutlänningar i och att det hade varit så underlång tid. Man var också överens om att det här intevar riktigt bra.Men i detta framstod också med en oerhörd tyngdt.ex. Storas köp av Feldtmühle, ASEA BrownBoveris övergång till att bli ett schweiziskt bolag,fastighetsinvesteringar och annat. Hur skall mantolka detta? Skall man tolka det så att Stora köperFeldtmühle snarare än att Feldtmühle köper Stora,och är det ett svaghetstecken i svensk ekonomi ochföretagsamhet? Det är väl snarare ett tecken på attsvenska företag är starka, vill varamarknadsledande och köper upp konkurrenter föratt befästa sin ställning. Att man sedan dessutomhar gjort det med ojusta metoder är en annan sak.Jag tycker att det är litet orimligt att förvänta sig,om det är det Per gör, att investeringari finansierade med utländskt kapital skallvara lika stora som svenska investeringar ute iEuropa. Den europeiska marknaden är så oerhörtmycket större än den svenska, och många svenskaföretag tjänar på att ligga nära marknaderna. Dehar sina stora marknader i Europa.Hemmamarknaden är en betydande, men ändå intedominerande del. Därför är ett borttagande avförvärvslagstiftningen inte en konkret kraftfullåtgärd för att skapa ett bra småföretagarklimat ellerför att hjälpa småföretagen, utan detsamma som attsparka in öppna dörrar. -- På det här viset kan jagockså klara av en del av argumentationen ianslutning till nästa betänkande.Anf. 139 Näringsminister () replik:Herr talman! Investeringsströmmarna ärintressanta, och det gick mycket väl att bryta neddem steg för steg under de hearingar som på vårtinitiativ gjordes i näringsutskottet. Detär intressant när drar ned med ett antal tusenarbetare på och i stället lägger överproduktionen till sin belgiska fabrik, beroende påatt man där har högre produktivitet och väsentligtlägre produktionskostnader. Man har exakt sammaproblem inom och inom Electrolux.Det är ett tecken på att svensk industri förlorarkonkurrenskraft, och det är allvarligt.Jag ser än mer allvarligt på de uppvaktningar -- jaghar personligen fått en sådan -- som vi får frånmånga av de fackliga organisationerna, som pekarpå riskerna för att företag som har anläggningar iflera nationer lägger investeringarna där de är mestlönsamma. Det gäller verkligen att se till att svenskkonkurrenskraft och svenskt näringsklimat kanleva upp till denna utmaning, så att vi får de bästaoch effektivaste anläggningarna i , de somkan motivera de högsta lönerna i framtiden.Vidare är det faktiskt så att jag vill ha lika mycketriskkapital tillbaka till från . Vi ärinte så jätteduktiga på att spara i att vi medhjälp av vårt sparandeöverskott kan exportera vårtriskkapital till . Vi behöver också fåströmmar tillbaka. Om vi kan få det, blir det ettkvitto på att vårt land ånyo blivit konkurrenskraftigoch intressant som investeringsnation. Det skullevisa att vi inte bara exporterar arbetstillfällen utanäven importerar sådana, och det tror jag skulle varabra.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 140 () replik:Herr talman! Näringsministern gör gällande attSverige har ett småföretagarklimat som inte är ochinte har varit positivt. De utredningar som hargjorts visar dock att Sverigehar haft en bra småföretagarpolitik. Det är såvittjag förstår endast f.d. som kan visaupp ett högre antal småföretag än Sverige.Näringsministern menade också att vi ärmotståndare till förändringar. Jag vill påstå att densocialdemokratiska politiken är mycket positiv tillförändringar när det gäller småföretag och har varitdet . Det är också därför som vi harhaft en bra småföretagarpolitik i . Vi ärdessutom fortfarande beredda att diskutera olikaförslag till förändringar. Men vad vi vänder ossemot är att man nu kategoriskt gör förändringarutan att ta konsekvenserna av vad dessa innebär försmåföretagens försörjning med riskkapital underden tid då utredningen skall arbeta och lägga framsina förslag.Anf. 141 Näringsminister ():Herr talman! För att ta det sista först: Vi ökarfr.o.m. andelen riskkapital i förhållandetill det gamla systemet, som socialdemokraternastår för. Jag vill än en gång upprepa att det blir enökning genom att vi ställer helaSmåföretagarfonden direkt tillriskkapitalföretagens förfogande.Dessutom kan det inte sägas att det är ett positivtsmåföretagarklimat när småföretagen beskattashårdare än motsvarande stora företag. Detsammagäller när beskattningen av reavinster ocharbetande kapital är hårdare än för småföretagenskonkurrenter utomlands. Riskkapitalförsörjningenär uppbyggd nästan helt på statliga institutioner istället för på en privat riskkapitalmarknad, som kanse till att man verkligen också får en tillväxt ismåföretagen, så att de blir medelstora. Då kan densvenska företagsstrukturens ''timglas'', med rättmånga stora och rätt många små men mycket fåmedelstora företag förändras.Det är inte heller ett bra småföretagarklimat närman i praktiken har en form av yrkesförbud inomstora delar av vad som kallas offentlig sektor,där produktionen utförs av offentligainstitutioner. Man bör se till att småföretagen fårarbeta även där. Det räcker inte med bara vackraord om småföretagen. Det gäller att övergå från ordtill handling, och det är det som vi har gjort.Anf. 142 () replik:Herr talman! Det har förts en lång debatt i fråganom riskkapitalet har ökat eller minskat. Det är heltklart att om regeringen har misslyckats mednågonting, är det med att få ut budskapet om varpengarna finns. Ingen har faktiskt för oss i utskottetkunnat bevisa att riskkapitalet har ökat. Om manutgår från att löntagarfondernas pengar inte harvarit disponibla som riskvilligt kapital, kan man nogsäga att det har blivit riskvilligt kapital, men vad viser ute i verkligheten är de pengar som finnsdisponibla för insatser till småföretag. De pengarnahar inte ökat utan minskat.Anf. 143 Näringsminister () replik:Herr talman! Jag tror att nu börjarnärma sig sanningen. I och med att vi öppnarSmåföretagarfonden helt för riskkapitalföretagenkan vi direkt ökariskkapitalförsörjningen för de mindre företagen.Det är vidare ni som bär det tyngsta ansvaret förden oreda som vi har fått på de finansiellamarknaderna, där förvärvslagstiftningen är enstarkt bidragande orsak till den oreda som haruppstått. Jag vill inte säga att det är det enda. Detär långtifrån så. Men det är en starkt bidragandeorsak.Jag noterar angående diskussionen omutvecklingsfonderna att det är fråga om ettlånekapital på . Men ibanksystemet är det faktiskt . Detär där som problemet måste lösas. Vi skallsjälvklart träffa ledningarna för bankerna och redaupp en del frågor. Där råder inte brist på kapital ibanksystemet. Däremot råder det brist pålönsamhet, och där är för stora kreditförluster.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 144 ():Herr talman! Jag tycker mig ha anledning att sägaatt det är historiska dagar och veckor som vi nu gårigenom. börjar det systemskifte och denoperation tillbakarullning som gicktill val på 1985 och som vi från socialdemokratisksida tog en ordentlig match om. Moderaternaförlorade på kuppen.Nu har de borgerliga lyckats komma tillbaka. Vidvalet smög och centerpartietomkring som små älvor och klarade sig undantumultet. sitter de i regeringen och hjälpermoderaterna att genomföra operationtillbakarullning.En av de propositioner som innehåller förslag idenna riktning behandlas just . Flera har varituppe till diskussion och under dennavecka.I detta betänkande från näringsutskottet behandlasen proposition med en rad förslag berörande mångaområden. Jag skall kommentera de delar somarbetsmarknadsutskottet har haft anledning attyttra sig över.Propositionen har namnet En nysmåföretagspolitik. Det är en rubriksättning som ärmissvisande. Den borde ha haft namnet Enåtergång till en gammal företagspolitik. Det är vaddet handlar om. Det här är en återgång till 50- och60-talens regelverk, som här aviserats särskilt påarbetsrättens område.När det gäller förslaget om utredning för att fritttillåta vinstgivande arbetsförmedling, utgör detplaner på en tillbakagång till 30-talsförhållanden.De missförhållanden som då förekom ledde till attsamhället tog över. skall vi, om regeringen fårråda, dithän på nytt. I denna proposition aviserasdessutom det befängda förslaget att den negativaföreningsrätten skall övervägas i utredning.När det gäller arbetsrätten utarbetade den tidigaresocialdemokratiska regeringen direktiv för enparlamenteraisk utredning.Målsättningen skulle vara ett fortsatt demokratisktarbetsliv med ett verkligt inflytande för löntagarnaoch deras fackliga organisationer. En övergripandeambition var att finna regler som stimulerar till attkollektivavtal träffas om ett konkret ochdecentraliserat inflytande för löntagarna.Beträffande lagstiftningen om anställningsskyddframhölls i direktiven att det var angeläget attbefästa lagens grundläggande principer.Vi anser att utredningen skall bedrivas efter dedirektiven från socialdemokratiskt håll.I regeringens proposition om småföretagspolitikenanmäls nu att regeringen kommer att ändra idirektiven och ge utredningen i uppdrag att medförtur behandla vissa frågor rörande småföretagen,nämligen-- vidgad möjlighet till provanställning,-- förbud mot blockad mot företag utan anställda,-- avskaffande av vetorättsreglerna imedbestämmandelagen,-- förändra turordningsreglerna vid uppsägning,samt-- minskad skyldighet för arbetsgivare att betalaskadestånd.Det här är förslag som går på tvärs med denambition som kom till uttryck i den förraregeringens direktiv till den arbetsrättsligautredningen. Men de faller väl i linje med deyrkanden som redovisas i skriften ''SAFsuppfattning om den framtida arbetsrätten''.Regeringens politik kommer att leda till attlöntagarnas inflytande över sitt arbete i stället föratt utvecklas pressas tillbaka, och ambitionen ärklart att försvaga anställningsskyddet. SAF,och är att gratulera. Det är derasprogram som aviseras skall genomföras.Arbetsgivarnas intressen skall stärkas på bekostnadav de anställdas trygghet och försvagning av derasfackliga organisationer. Förslag som avser attkomma åt de fackliga organisationerna återfinnsinte bara i den proposition vi behandlar i dettabetänkande, utan de återfinns också i andrapropositioner som skall behandlas under hösten.Jag skall inte förneka att det ligger en viss logik iförslagen så till vida, att de anställdas intressen blirsvåra att trycka tillbaka om inget görs åt de fackligaorganisationernas styrka.Jag tycker egentligen att förslagen är absurda.Problemen på arbetsmarknaden är inte attlöntagarna har för bra anställningsskydd och förmycket att säga till om. I stället är det att i enmarknadsekonomi kunna få så braanställningsskydd som möjligt och i en alltmerinternationaliserad värld kunna uppnå ett verkligtmedbestämmande i sitt arbete.För att genomföra den nödvändiga förnyelsen avarbetslivet behövs mer av samarbete mellanparterna, inte mindre. Det gäller då att ökaförutsättningarna för ett sådant samarbete, inteminska dem. Regeringen slår av ideologiska skäl inpå fel väg när man vill rubba balansen mellanparterna genom att försvaga löntagarnas ställning.Jag har i tidigare debatter under gångna år iblandav talesman i arbetsrättsliga frågorpåståtts låta som om jag talat från LO-kongressenstalarstol. Den samsyn som jag inte har någonanledning att förneka som har rått mellan osssocialdemokrater och fackföreningsrörelsens --inkl. tjänstemännens -- organisationer, kan dockaldrig ha överträffats av det som rullar fram itexter i regeringens propositioner. De skrivsuppenbarligen med karbonpapper frånprogrammen författade på arbetsgivarsidan. Det ärbara att läsa dem och jämföra.Vi socialdemokrater måste i regeringsställning tahänsyn till såväl löntagarnas berättigade intressensom företagandets villkor. Den borgerligamajoriteten som vi nu har i riksdag och regeringgynnar eller tror sig gynna ensidigtarbetsgivarintressena. Löntagarna bryr man sigtydligen inte om.Det borde man göra även i en borgerlig regering avföljande enkla anledning.Problemen för de små och medelstora företagenhar varit att de harhaft svårt att rekrytera arbetskraft -- i synnerhetungdom. De har haft svårt att konkurrera med destörre företagen när det gäller löner och andraanställningsvillkor, arbetsförhållanden ochutvecklingsmöjligheter. Våra ungdomar ställer allthögre krav på att arbetet skall vara utvecklande,innehålla möjligheter till befordran, resor m.m.Mot den här bakgrunden anser vi att det är negativtför småföretagens utveckling för framtiden om enanställning där innebär ett sämre anställningsskyddoch medinflytande än i de större företagen.Herr talman! Så sent som beslutaderiksdagen om en ny arbetsförmedlingslag somträder i kraft -- alltså om någraveckor. Lagen innebär bl.a. att uthyrning avarbetskraft, som är förbjuden, tillåts inom vissaramar, att vinstsyftande arbetsförmedling tillåtsbeträffande höga chefer och att arbetsmarknadensparter får så gott som fritt etablera s.k.organisationsförmedlingar inom de områden desjälva tycker är viktiga. AMS skall utöva tillsynen.De flesta länder i har mycket noggrannaregler för arbetsförmedling. Det gäller även ländersom i princip tillåter privata vinstsyftandearbetsförmedlingar, t.ex. . Mycketstränga tillståndsregler gäller där.Nu aviserar regeringen att arbetsförmedling ivinstsyfte skall bli tillåten i . Av vad somskrivits och sagts kan man bara befara, att det är detsom anges i den gemensamma borgerligareservationen till betänkandet frånarbetsmarknadsutskottet , då den lag somskall träda i kraft behandlades, somskall gälla. Det sades då att det bör övervägas omdet över huvud taget krävs någon särskild lag somreglerar arbetsförmedlingen.Då skulle det bli fritt fram för vilka som helst attsätta i gång. Som åtminstone de litet mer erfarnaledamöterna i våra utskott känner till finns detganska gott om skrupelfria personer inom dennasektor. Våra erfarenheter från gråfirmorna somhärjat på området talar sitt tydliga språk.Ett betydande saneringsarbete har utförts påområdet med stöd av vetorätten imedbestämmandelagen, till gagn inte minst för detseriösa företagandet.Nu kan det bli fritt fram att tjäna pengar i vårt landpå arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft.Man föreslår också att vetorättsreglerna imedbestämmandelagen skall ses över i syfte attavskaffa dem. Men enligt lag ställs det noggrannakrav och skall göras noggrann prövning av den somskall få tillstånd att hyra ut bilar.I vår politik har arbetsförmedlingarna en centralroll, liksom det fackliga inflytandet.Båda dessa roller ifrågasätts nu av regeringen. Viskall enligt regeringen ha en allmänarbetslöshetsförsäkring. Hur skall det bli medfackets roll i denna? Skall fackets ingåendekännedom om de lokala förhållandena tas till varaeller skall den också offras av ideologiska skäl? Nuskall det tillåtas privata vinstsyftandearbetsförmedlingar, som naturligtvis kommer att fåstora konsekvenser för AMS,arbetsförmedlingarna och för den av riksdagenbeslutade arbetsmarknadspolitiken. Jag kan inte senågra andra möjligheter.Herr talman! I den här propositionen sägs det attden nya småföretagspolitiken måste bli ekonominsspjutspets mot framtiden. Den tydligastespjutspetsen som finns i de förslag som nubehandlas av i det här betänkandet ochi andra under denna dag och , är denspjutspets som riktas mot löntagarna och motlöntagarnas organisationer.Anf. 145 ():Herr talman! Den svenska välfärden vilar på ettnäringsliv som långsiktigt förmår att hävda sig i deninternationella konkurrensen. Jag hoppas attdagens beslut angående betänkandet om en nysmåföretagspolitik kan innebära ett startskott fören ny kultur, en ny syn på företagande ochföretagandets villkor. Det är intressant att studerahur de regioner i landet där det finns många mindreföretag präglas av detta. Där uppstår nyasmåföretag. Där inspirerar de mindre företagenandra att starta egna verksamheter. Jag tror attdetta i viss mån är en, låt oss kalla det, kulturfråga.Jag anser det vara av största vikt för vårt land attdenna småföretagsamhetens kultur breder ut sigytterligare, framför allt i de delar av landet där mani dag är beroende av ett eller ett par stora företag.Småföretagen är de företag som kommer attexpandera och skapa nya arbetstillfällen i vårt land.En hörnsten i all framgångsrik företagspolitik ärändrade och bättre skatteregler för småföretagen.Skattepolitiken kommer att behandlas senare i dag.Men jag vill ändå nämna något omförmögenhetsbeskattningen på arbetande kapitalsom nu kommer att avskaffas. Detta är en för demindre företagen mycket angelägen åtgärd. Dennaskatt inbringar till staten relativt små belopp, meneffekterna för de små företagen är många gångerförödande.Den nuvarande skattekonstruktionen innebär attföretagen tvingas till att ta ut medel ur företagen.De beläggs med sociala avgifter och skatt dras.Dessa pengar skulle i stället, med hjälp av densamhällsekonomiska multiplikatoreffekten, kunnautgöra grunden för nysatsningar, investeringar ochnya arbetstillfällen.I regeringsdeklarationen redovisar regeringenavsikten av avskaffa hela förmögenhetsskatten pånågra års sikt. Det tillsammans med beskedet omatt arvsskatten skall lindras kommer säkerligen attbidra till att flera entreprenörer och idérikamänniskor väljer att bo kvar i . Det här ärinte bara viktigt för att detta gynnar dem själva,utan också för att det gagnar arbetsmarknaden ochhela ekonomi. Det innebär säkert att flerkommer att våga ta det steg som det innebär attstarta ett eget företag.Det är också viktigt att regelverket för de mindreföretagen förenklas. Många företagare tycker, medrätta, att alltför mycket av deras arbetstid åtgår tilladministrativa sysslor när de vill ägna sin tid till detsom de verkligen behärskar.Sparandet måste gynnas, inte minst för att vi skallfå fram mer riskvilligt kapital. Alltför länge har desom lånat till konsumtion varit vinnare medan desom har sparat i realiteten har sett sitt kapitalminska i värde. Den skattereform somgenomfördes var ett steg i rätt riktning, men detfordras ytterligare steg för att ge individuelltsparande bättre villkor. Ett gediget sparande hos desvenska hushållen skapar tillgång till kapital, somkan bidra till att tillfredsställa företagens behov avkapitaltillskott. Utan sparande som kanaliseras viaett effektivt kreditsystem kan företagen inteverkställa väl behövliga investeringar. Dettatillsammans med det som diskuterats tidigare, des.k. EKH-lånen, innebär nödvändiga åtgärder föratt få till stånd ett bättre fungerande system förnyinvesteringar.Herr talman! För att vi skall kunna klara avframtidens behov inom sjukvård och äldreomsorg,framtidens pensioner och nödvändiga satsningarinom t.ex. utbildningssektorn och påinfrastrukturområdet, fordras en näringspolitiksom förmår ta till vara enskilda människorskreativitet och initiativkraft. För att de resursernaskall skapas krävs framtidstro och optimism, ochjag tror att det betänkande som behandlas kanbidra till detta.Jag vill med detta korta inlägg yrka bifall tillutskottets hemställan i näringsutskottetsbetänkande.Anf.