prot · GE0952 · 1991-01-22 00:00:00 — Vi strävar efter samfinanisering med andrafinansiärer. Där det är möljigt skall naturligtvisockså avgiftsfinansiering utnyttjas. Med dessainsatser beräknar jag att vi under återstoden av 90-talet skall kunna investera i storleksordningen 100miljarder kronor på järnvägar och vägar. Det äralltså fråga om en stor satsning. Vi skall byggalandet, och det handlar om hela landet.Av skäl som har redovisats har vi angett hur mycketav den extra satsningen som storstadsförhandlarnakan ta med vid förhandlingarna om extra insatser istorstäderna. Därutöver har det inte utlovatsnågonting.Jag kan förstå att ni fem centerpartister oroar er förglesbygden. uppträder däremot somföreträdare för en av storstadsregionerna. Jagnoterar att den lista på åtgärder som täcker hela infrastrukturfonden ochmer därtill. Vem av er är det egentligen som talarför ?Anf. 45 ():Herr talman! Jag kan trösta ministern med att vialla talar för . Med anledning avkommunikationsministerns andra inlägg vill jagsäga att det mest upprörande är attsocialdemokraterna har misskött transporterna ochkommunikationssektorn så gravt sedan 1982.Följden har blivit att en stor del av vårt vägnät i daghar en standard som inte håller för den vanligatrafiken. Om jag tolkar välvilligtkan jag säga att han gör en svag dementibeträffande statsministerns träff medsocialdemokraterna i . Det rör sigdå om en välvillig tolkning. Vi får se hur det blirsedan. Det finns ju en möjlighet att återkomma.Men frågan om det är folkmängdsprincipen ellernäringslivets struktur och redan uppdämda behovav åtgärder som skall ligga till grund för enfördelning av pengarna. Jag tycker faktiskt attkommunikationsministern borde kunna ge ettordentligt besked om detta.Anf. 46 ():Herr talman! behöver intebekymra sig. Allihop talar för . Vi hargett ut en skrift som heter , nu järnvägar. Jaghoppas att har sett skriften. Omså inte skulle vara fallet är jag beredd att överlämnaett exemplar. I skriften behandlas inte barastorstadsområdena utan hela landet. Det gäller 81miljarder kronor fram . Jag försökte sägaatt det inte behöver vara någon oenighet mellan åena sidan en satsning som är bra för en storstad ochför miljön och som är bra när det gäller bilismenoch flyget och å andra sidan en satsning som ocksågynnar de mindre orterna och den direktaglesbygden. Jag har inte räknat ut allt, men det är istort sett hela södra och somberörs av de järnvägslinjer som jag har berättat om.Vad har vi för nytta av en satsning på t.ex.västkustbanan, innan den i stort sett är helt färdig?Georg behöver inte tro på mig som ärpolitiker. Jag tycker att hanhar bra exempel som visar att det hela blir till nyttaför SJ först när det är färdigt. Det är då ''kulorna''börjar trilla in, och det är då som folk börjar väljavästkustbanan i stället för att åka bil eller flyga.Detsamma gäller bana efter bana.Anf. 47 ():Herr talman! Nej, behöver inteoroa sig för att det är fem debattörer från centern.Han skall oroa sig för att väg- ochjärnvägskommunikationerna är i så dåligt skick ochmåste upprustas. Detta bör vara anledningen tilloron.Känner oro och ansvar för de 500lediga fordonen i ? Finns det inte skälnu -- det finns en hel serie välplanerade objekt -- attse till att kapitalet utnyttjas? Man skall ju ta i närkonjunkturerna viker. Då skall man göra regionaltinriktade satsningar. Det blir då fråga om ett led iupprustningen av hela . Vi som kommerlitet långt norrifrån har ingenting emot attStockholm, och erhåller 5,5miljarder kronor. Däremot blir vi livrädda när viläser välfärdsministerns och statsministernsuttalanden.Anf. 48 iVårgårda (c):Herr talman! Vi har inte dåliga kommunikationeross emellan. Jag skulle vilja säga att vi har brakommunikationer.Det låter bra när man får höra att det skall satsasmycket på infrastruktur och att det skall gälla helalandet. Men det är inte så konstigt om vi är litettvivlande, eftersom vi tidigare inte har sett särskiltmycket av goda satsningar när det gällerinfrastruktur. Därför har vi fått det besvärliga lägesom jag beskrev tidigare. Det gäller länoch även andra län. är emellertidsärskilt utsatt.Då det gäller storstäder kontra glesbygd är t.ex. vii beroende av varandra. ärväl oerhört beroende av omlandet liksom vi avGöteborg. Hela regionen hänger ju ihop. Därför ärdet ju så oerhört viktigt att vi har kommunikationerfrån olika orter i länet till . Naturligtvis ärdet oerhört viktigt att vi har bra kommunikationeri en glesbygd som . Annars skulleglesbygden över huvud taget inte kunna klara sig.Jag fick inte svar på mina frågor om en kraftighöjning för och inte heller på frågan omrullande materiel.Anf. 49 ():Herr talman! Eftersom vi är många som frågardröjer det väl litet innan vi får svar på det som ärintressant, om vi över huvud taget får svar. Detmåste vi räkna med i den här debatten.Det är intressant att få veta om befolkningstalenkommer att styra det hela. I de län som har enmindre befolkning upplever man väl att detförhåller sig så, eftersom det som redan nämnts harstyrts en del av tioårsperiodens väginvesteringar tillbefolkningskoncentrationerna.Avgiftsfinansieringen är givetvis en intressantfråga. Jag anser att vi har en sådan i stora delar avvårt land. När det gäller dåliga vägar, bl.a. iVärmland, har vi avgifter genom hög bensinskattoch moms på bensinen. Avsikten med den nyaavgiftsfinansieringen måste väl vara den att manskall få åka på bra vägar. I har vi i åratalåkt på dåliga vägar och betalat mycket för detta.Beträffande flygplatser rör det sig om en annannödvändig och intressant investering. Här har juregeringen föreslagit att kommunerna själva i storutsträckning skall vara tvungna att finansierabyggandet. Då blir det ju en betydande kostnadsom tillkommer.Anf. 50 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skulle vilja rekommendera defem centerpartisterna att försöka komma loss frånklagomuren och försöka lyfta blicken och se medlitet glädje . har vi utlovat störresatsningar . Det rör sig ju här om detfrämsta reforminslaget i budgetpropositionen, dvs.att vi nu utlovar stora investeringar när det gällerinfrastrukturen. Vi får återkomma tilldetaljdiskussioner när propositionen har lagtsfram, men jag tycker att det borde kunna finnaslitet mera glädje och optimism ochinte bara veklagan från alla håll.Det sades att alla talar för , men det hargivits en ganska splittrad bild och det är kanskesymtomatiskt.Sedan konkreta svar på ett par frågor.Folkmängdsprincipen: En rad olika kriterier måstegivetvis liksom tidigare finnas vid fördelningen avmedel för vägar och järnvägar. taladeenbart om järnvägar, men de andra talade omvägar. Vi behöver både--och. Det behövs mycketpengar, och det avgörande är att vi klararfinansieringen. Var med och hjälp till med detta!Anf. 51 ():Herr talman! För lade vi i centernfram förslag om åtgärder som innebar en satsningpå infrastrukturen. Då sattkommunikationsministern och socialdemokraternatysta. kan vi förstås glädja oss åt att man sentomsider har vaknat och lägger fram de härförslagen. Men då är det intressant att se hurpengarna skall användas. Jag vill gärna säga: Dessapengar löser icke problemen i de mest utsattaområdena. Verksinvesteringarna kommer att gearbeten -- arbeten direkt till entreprenadsektornoch i småföretagen. Det kommer vidare attförstärka näringslivets konkurrensförmåga ochframför allt ge framtidstro för människor som i daglever i områden med mycket dåliga vägar. Omkommunikationsministern ser i backspegeln blirhan förskräckt med tanke på vad som hänt medvägnätet . Beträffande depengar som skall fördelas gäller det förNorrbottens vidkommande inte bara att återställade senaste årens neddragningar. Det gäller att gåvidare och satsa mer och offensivt. Gör intekommunikationsministern en sådan fördelning gårkommunikationsministern till historien . . .Anf. 52 ():Herr talman! Kommunikationsministern talar omatt komma loss. Jag visade , där vi har kommit med förslaget om 40miljarder kronor. Varför talade jag om järnvägar?De övriga talade om vägar. Vad hinner man på enminut eller ?Jag skulle vilja höra om kommunikationsministerndelar min uppfattning att det egentligen intebehöver vara någon oenighet när det gällersatsningen på ett storstadsområde och satsningenpå annat. Problemet är att vi har för litetpengar. Vi har fått höra detta när vi sagtatt det behövs så och så mycket. Det är glädjandeatt även kommunikationsministern nu börjar talaom investeringsbehov och nämner summan 100miljarder kronor. Vi kan kanske komma fram tillatt det är finansieringsfrågan som måste diskuteras.Men hur har inte vi i i dennakammare blivit hånade när vi har talat ombehoven? Men det är klart: tyckermajoriteten detsamma som vi utansocialdemokraternas hjälp här i kammaren. Dettafaktum påverkar naturligtvis tyckandet, vilket jagkan hälsa med tillfredsställelse -- inte minst medtanke på oss alla som tänker på vikten av en bramiljö och en bra kollektivtrafik.Anf. 53 ():Herr talman! Nej, : Att vi kanskeinte är jublande glada beror möjligen på att vi harläst propositionen och upptäckt att samtligaregionalpolitiska anslag har skurits ned. I envikande konjunktur är detta synnerligen allvarligt.Vi har ju ställt frågan på grund av ettstatsministeruttalande och ett uttalande avsocialministern inför här i . Vi för en enhetligpolitik och har det inte svårt, och vi vet att det finnsbehov i storstäderna. Men att totalt glömma landeti övrigt, som uppgifterna tyder på, gör oss oroade.Återigen: Hur förhåller det sig med de 500 ledigafordon som står och väntar på att få ta itu med våramycket dåliga vägar, vägar som har blivit klartsämre under och tidigarekommunikationsministrars -- --utövande av sin gärning.Anf. 54 iVårgårda (c):Herr talman! Det är intressant att höra statsrådetsäga att vi inte skall klaga utan hjälpa till. Somandra har sagt är det faktiskt vi som under mångaår har kommit med förslag. Det har gällt delsutökningar, dels finansiering av satsningar påinfrastrukturen i syfte att få bättrekommunikationer i landet.Jag vill återkomma till exempelvis frågan omgrusvägar i . Detta är ett av de mest utsattaområdena. Många vägar där är faktiskt avstängdaunder stora delar av året. Anledningen är att maninte klarar av underhållet, så att vägarna bliracceptabla eller helt enkelt framkomliga. Vi skallnu med mycket stort intresse se vad som kommeratt stå i propositionen. Jag hoppas att det blir enannan satsning än den som nämns i den artikel somfaktiskt både statsministern och bakom. Vi kommer att följa det hela noga.Anf. 55 ():Herr talman! Det är kanske inte riktigt korrekt atttala om en klagomur. Givetvis ser vi fram emotinvesteringarna. Alla inser ju att det har varit en förlåg investeringstakt, vilket är ett av problemen.Investeringarna är bra, och vi är säkert ocksåöverens om att de 20 friska miljarderna inte täckerbehovet. Det är bättre än , men det täcker intebehovet. Visst är det väl naturligt att det väckeruppmärksamhet -- kommunikationsministernförsöker att vifta bort detta -- när man säger atthuvuddelen av pengarna skall gå till Stockholm.Det är klart att partivänner iStockholm måste ta fasta på sådana löften, och dekommer därför att finna sig gruvligt besvikna efterGeorg besked här . Detta blirföljden när man ställer ut löften av det slaget. Icentern är vi naturligtvis intresserade av attdiskutera fördelningen av pengarna.Anf. 56 Kommunikationsminister ():Herr talman! Fem centerpartister har här blåst uppen stor debatt med anledning av en tidningsrubrik.Jag har å hela regeringens vägnar lämnat ett svaroch det är detta som gäller i den här frågan. Det börstå helt klart för samtliga debattörer. Vad hinnerman med ? Jo, en trög norrlänninghinner inte svara på fem ivriga och frågvisacenterpartisters alla frågor. Låt mig bara konstateraatt ni bröstar av här och säger att ni har lyft fram enmängd förslag. Jag har ''sjuttioelva'' förslag på mittbord. Det saknas inte förslag, men det har varitsvårt att få fram pengar. har vi utlovat, och kanfinansiera, en extra satsning på minst 20 miljarderkronor . Låt oss göra någontingmycket bra av det. Hjälp i fortsättningen till medfinansieringen och klaga inte över moms och annatsom innebär att statskassan urholkas. Det är ju detsom ni har bidragit med.Börje säger att han har lästpropositionen. Det kan inte vara möjligt, eftersomden ännu inte är färdigskriven. Jag vet inte vadBörje talar om.Anf. 57 ():Herr talman! Jag förstår attkommunikationsministern är irriterad, men vi villredan nu tala om hur vi önskar att pengarna skallfördelas och vilka principer som skall ligga tillgrund för uppbyggandet av ett bra land.Kommunikationsministern kommer tillbaka och dåkan vi sätta betyg på propositionen. Men det ärangeläget att vi redan nu gerkommunikationsministern några ord på vägen. Jagskall gå till kalender. För vecka 49 stårdet så här: Bättre ett ord före än tio efteråt. -- Vihar velat ge ett ord på vägen, så attkommunikationsministern vet vad som väntar, omhan inte följer oss.Anf. 58 ():Herr talman! Helt kort vill jag säga att det ändåinte kan vara så att det bara är regeringens förslagtill finansiering som skall gälla. Kan man sätta signed och komma överens om en investering, t.ex. 40miljarder kronor till järnvägen -- det behövs ocksåanslag till vägarna --, kan vi sedan diskuterafinansieringen. Vad är vitsen med detta? Jo, det geren signal till -- jag är inte rolig när jagsäger detta --, och SJ om att det skallplaneras på den grunden. Vi i tycker attdetta är oerhört viktigt och därför har vi lyft framfrågan. Det är inte för att brösta sig, utan det finnsett behov som alltså har ifrågasatts avsocialdemokraterna. Som jag sade förut tycker jagatt det kanske lutar åt att vi börjar bli överens ominvesteringsbehovet. Då kan vi också sätta oss nedoch diskutera finansieringsbehovet.Anf. 59 ():Herr talman! Jag märker att integärna vill diskutera fördelningsprinciperna, och dettycker jag är tråkigt. När vi stödde förslaget om deförsta fem miljarderna till infrastrukturfondenbegärde vi vissa körregler för fonden.Dessa har vi ännu inte fått. Jag hoppas att vårtförtroende för att gå med på fem miljarder ochfondbildande, med tanke på att det var så oklartuttalat, inte straffas när nu propositionen frånGeorg kommer. Jag har självfallet lästbudgetpropositionen och har tyvärr nödgatskonstatera att alla regionalpolitiska konton ärurholkade och nedskurna. Detta medför allmäntganska stor oro.Det här med väginvesteringar och bra järnvägarskapar framtidstro. Lämna inte stora delar avlandet utan framtidstro!Anf. 60 ():Herr talman! Jag tycker inte attkommunikationsministern skall försöka göra dethär till en fråga om en tidningsrubrik som väckerstor uppståndelse. Jag förstår attkommunikationsministern kanske inte har lästrubriken, och det är illavarslande nog. Ävenartikeln rekommenderas för läsning. Det är någotvärre. Någon dementi har inte kommit, och det rörsig ändå om vissa utfästelser. Förmodligen måstedessa följas upp i den proposition som vi ännu intehar sett. Blir inte det följden, måste det bli tal omett ganska stort svek mot , eftersom dethela säkert har uppfattats som ett mycket bestämtlöfte. Det allvarliga är om vi märker klara signalertill fördelningar som enligt vår åsikt är uppenbartogynnsamma för andra delar av landet, delar somockså är i stort behov av infrastrukturåtgärder. Viser fram emot förslagen och kommer att stödja demsom vi tycker är bra.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1990/91:308 om staten ochden enskildes rättAnf. 61 Justitieminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta, så att statens kravpå avskrivs och så att händelserliknande dem som drabbat Alvgard inte upprepas iframtiden.Domstolarna har ogillat den talan om skadeståndsom Alvgard fört mot staten. Statens krav motAlvgard avser justitiekanslernsrättegångskostnader i det målet. Till regeringen harkommit in en begäran om att statens fordran pårättegångskostnader skall efterges.Rättegångskostnadsfrågan är emellertid inteslutligt avgjord. Alvgard har överklagattingsrättens beslut och målet ligger i hovrätt.När denna fråga är avgjord kommer regeringen attta ställning till om kravet skall efterges.När det gäller statens skadeståndsansvar har det påsenare tid vidtagits flera lagändringar som innebärförbättringar för den enskilde. Jag har ocksåtillkallat en kommitté som gör en förutsättningslösoch allsidig analys av i vilken utsträckning detallmänna bör svara för skador som uppkommer förenskilda i samband med myndighetsutövning.Utredningen, som är parlamentariskt sammansatt,skall redovisa sina förslag före utgången av år 1992.Vi bör avvakta detta arbete, innan vi tar ställningtill om ytterligare lagändringar behövs.Anf. 62 ():Herr talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret. Det var tyvärr precis så som jag väntade,nämligen: Låt oss vänta och se hur lagens kvarnarmal.När vi för någon tid sedan kunde konstatera att detvar som Alvgard har väntat, som haninte har kunnat driva sin verksamhet under, tio årsom han har haft det väldigt svårt, var min tanke:Nu får det vara slut.Jag har följt debatten väldigt noga och läst vad somhar sagts från olika håll i pressen. Det står tydligenfullt klart, bl.a. av ett uttalande från rättschefen ijustitiedepartementet, att regeringen kanefterskänka dessa pengar om man vill. Jag har svårtatt förstå varför man inte skulle kunna göra det och framför allt varför man inte har gjort detännu tidigare i stället för att vänta. Om svaret blirnej från , avser man då att använda sittinstrument, nämligen möjligheten att efterskänkapengarna? Om svaret blir ja, att han inte är skyldig,vad gör man då? Vad säger man om Alvgard blirfrikänd från att betala dessa ? Säger mandå: Hurra vad vi var bra, det här har vi medverkattill? Jag tycker inte att regeringen har gjort det.Är detta rättssäkerhet? Jag skulle vilja frågajustitieministern: det sådant här som medverkartill medborgarnas respekt för vår lagstiftning? Etttotalt frikännande i tingsrätten i betydersåledes att Alvgard är diskrimineradnär det gäller att utöva sin verksamhet, att han intehar några inkomster. Det här var ingen gravfelbedömning av myndigheten, säger man. Vad ärdå grav felbedömning? Jag skulle vilja ha svar pådet.Anf. 63 Justitieminister ():Herr talman! Det är två olika frågor som ElisabethFleetwood väver ihop till en. Låt mig ändå ta dessatvå frågor var för sig, för de är värda att behandlasmed allvar.När det gäller den första frågan, nämligen skuldenför rättegångskostnader, undrade ElisabethFleetwood varför det skall ta innanregeringen säger sitt i saken. Varför vänta, förrättens kvarnar maler långsamt?, tror jag attElisabeth sade. Svaret är att vi lever i etträttssamhälle. Jag skulle gärna önska att den härlagstiftande församlingens ledamöter vid varjetillfälle visade den respekt för våra domstolar somdessa är värda, nämligen att det är där tvister slitsmellan de enskilda och det allmänna. Därutöverhar den politiska instansen regering möjlighet attefterskänka statens skuld. Regeringen skall taställning till detta när rättens kvarnar har maltfärdigt enligt den lagstiftning som vi har i vårt land.Jag är övertygad, , om att närrättens kvarnar har malt färdigt kommerregeringen att ta ställning till denna fråga.Personligen är jag övertygad om att man kommeratt se positivt på frågan.Den andra frågan handlade omskadeståndsskyldigheten för det allmänna iförhållande till den enskilde. Som jag nämnde i mittsvar har det vidtagits en rad förändringar i denlagstiftning som vi har. Det pågår utredningsarbeteför vidare förändringar. Jag kanske kan erinraElisabeth om vilka förändringar somredan har vidtagits och som innebär klaraförbättringar för den enskilde. I skadeståndslagenhar tre förändringar gjorts. Den s.k.standardregeln har upphävts. Man behöver intelängre vara tvungen att överklaga ett beslut för attkunna föra skadeståndstalan. Man kan också fåersättning för ekonomisk skada, inte bara det somär skäligt. Det var bara att nämna några avförändringarna. Sedan har vi det arbete som pågårinom den parlamentariska kommitté som jagnämnde.Anf. 64 ():Herr talman! Får jag då fråga justitieministern:Anser justitieministern att det är mänskligt attförvänta sig att en enskild människa skall vänta tioår för att få utslag i ett sådant här ärende?Justitieministern anser att vi skall visa respekt förvåra dömande myndigheter. Javisst, men vi skallockså visa kritik när vi tycker att de lagar som vi häri har stiftat inte fyller de ändamål som vidock har avsett.När det gäller att efterskänka den här summan;betyder det som justitieministern här sade att maninte hade eller har möjlighet att efterskänka förränsista instans har uttalat sig? För vad händer då omAlvgard skulle gå vidare? Då blir ju väntetidenännu längre.Vad jag menade är att en mänsklig inställning måstebetyda att människor i vårt land får större respektför de lagar som vi alla skall följa.Anf. 65 Justitieminister ():Herr talman! Jag anser det väldigt väsentligt attvåra domstolar och andra rättsinstanser harmöjlighet att bedriva sin verksamhet med störstamöjliga skyndsamhet. Vi har ibland ett problem ivåra domstolar med att det kan ta . Mendet problemet arbetar vi med intensivt. Det finnsen särskild domstolsutredning tillsatt för attsäkerställa att våra domstolar har möjlighet att iframtiden arbeta på ett effektivt sätt. Det harnaturligtvis betydelse också i ett sådant här fall. Detskall inte ta så som det ibland tar attfå sin rätt prövad.Väntetiden när det gäller rättegångskostnader hardäremot inte varit särskilt lång, kan jag kanskeerinra om. Personligen anser jag somjustitieminister att det är viktigt att regeringenrespekterar den rättsordning som vi har i vårt landoch låter domstolarna pröva de frågor som är underderas beslutanderätt och när talan har väckts av denenskilde själv som vill ha frågan prövad i dendomstol.Anf. 66 ():Herr talman! Största möjliga skyndsamhet, sadejustitieministern. Vem i all världen kan kalla det förstörsta möjliga skyndsamhet när detta ärende, somsåledes gäller ett eventuellt undanhållande avskattemedel, har tagit ! Det kan inte varamöjligt att det skulle vara ''med största möjligaskyndsamhet''. Det är just därför jag igen ställerfrågan: Hade det funnits möjlighet för regeringenatt efterskänka pengarna på ett tidigare stadiumeller finns det möjligheter att göra det ?Anf. 67 Justitieminister ():Herr talman! Jag upprepar vad jag sade i mitt svar:Jag anser att våra domstolar skall fullgöra sinauppgifter enligt de lagar som vi har. Därefter kanregeringen utnyttja de möjligheter regeringen haratt fatta beslut i den här typen av frågor.Anf. 68 ():Herr talman! Då ber jag att få upprepa vad jagsade. Jag tror att justitieministern håller med migom att det parti som jag företräder alltid har slagitvakt om våra lagar. Det är väldigt viktigt förgemene mans respekt för dessa lagar att man kananse att de är förnuftiga. Kan det vara sunt förnuftsom styr när man skall vänta ? Vad skall denarme utsatte göra för att kunna komma i gång igennär han har väntat ?Anf. 69 Justitieminister ():Herr talman! Jag vill uttrycka min förvåning överatt har ställt denna fråga, motbakgrund av den uppfattning som moderatasamlingspartiet brukar ha när det gäller attrespektera rättsväsendet.Anf. 70 ():Herr talman! Jag är i och för sig inte förvånad överatt justitieministern är förvånad. Vad vi har försöktgöra i fall efter fall, i partimotion efter partimotionär just att betona den svaga enskildes rätt gentemotden starka staten. Tyvärr har jag sedan jag kom tillriksdagen, och det börjar faktiskt bli ganska mångaår , kunnat konstatera att socialdemokraternamed stor glädje försökt stärka den starka statensställning gentemot den svaga enskilde. De åtgärdersom nu vidtas är frampressade av en kritik från flerahåll i samhället.Anf. 71 Justitieminister ():Herr talman! Det som förvånar mig är att ElisabethFleetwood inte i detta fall värnar om den enskildesrätt att få sin sak prövad i domstol.Anf. 72 ():Herr talman!