prot · GF0947 · 1991-12-17 00:00:00 — I stället fören tänkt besparing nästa budgetår och under årendärefter med hjälp av räntelånen skulle statenskostnader öka mycket kraftigt som en följd av denrealräntesituation som vi nu befinner oss i. Omräntelånen hade införts, skulle kostnaderna förrealräntebidrag ha ökat med i storleksordningen 18miljarder kronor , medutgångspunkt i nuvarande realräntesituation.Räntelånen motverkar därmed alla strävanden attföra en antiinflationspolitik, som ju frånkostnadssynpunkt är mycket viktig för boendet.Systemet är därmed inte långsiktigt stabilt, vilketbetyder att räntelånesystemet skulle få allvarligakonsekvenser både för bostadsförsörjningen ochför sysselsättningen det havererar -- och såskulle det ha blivit i en ekonomiskt ochsysselsättningsmässigt besvärlig nära framtid.Räntelånen är omöjliga ekonomiskt i en situationmed höga realräntor. Vi är just nu inne i en sådanperiod. Förra gången det var aktuellt att införaräntelån stoppade den dåvarande bostadsministernframlagda förslag. Det ärkanske av visst värde att veta vad bostadsministerndå anförde för skäl för att inte införa räntelånen. Såhär skriver han i proposition 1986/87:48 på s. 48:''Nuvarande samhällsekonomiska förutsättningarär dock -- -- -- inte sådana att ett räntelånesystembör införas.'' Det är att märka att inflationen imitten av uppgick till . Detta innebären inflation av ungefär samma storleksordning somden som noterats under de senaste 12 månaderna.Under tolvmånadersperioden --uppgick inflationen till knappt5 % -- effekten av skatteomläggningen borträknad.Vad är det som gör att det nu skulle vara lättare attinföra räntelån? Situationen nu är ju exaktdensamma som 1986. Litar socialdemokraternainte på bedömning ? Eller är det något annat somgör att ni socialdemokrater inte har sammauppfattning som ni hade i ett tidigare skede? Ochvarför genomförde ni inte räntelånen 1986 omdessa var så bra som ni nu säger att de är?Påståendet att räntelånesystemet skulle vara enlösning på dagens kris på byggmarknaden -- i självaverket har ju räntelånen starkt bidragit till den härkrisen -- håller inte på något sätt.Situationen på bostadsmarknaden är nu mycketallvarlig. Det är egentligen fullständigt meningslöstatt föra en debatt om vem som bär skuldenbeträffande den här krisen. Jag avhåller mig från attta upp tråd på den punkten idebatten, även om han envisas med att rikta mycketallvarliga anklagelser mot och att nedvärderandefälla ett omdöme både om mig och och omde förslag som vi står bakom. En sådan debattgagnar inte de boende som har drabbats av sådanahär problem. Det enda som jag vill säga i dettasammanhang är att det är väl magstarkt att påstå attden politik som lett fram till dagens situation harvarit framgångsrik. Det är ju vad man har påstått idebatten tidigare, och det sägs också inledningsvisi den socialdemokratiska reservationen. Menarsåledes socialdemokraterna verkligen att denpolitik som har lett fram till dagens situation påbostadsmarknaden har varit framgångsrik?Situationen är allvarlig. Vi i tar situationenpå allvar. Om inte alla parter ser allvarligt påutvecklingen inom bostads- och byggmarknadenkan vi längre fram, och under ,råka mycket illa ut. Det är just för att markera dettaallvar som jag personligen, och även , gjortså tydliga markeringar även gentemot våra partnersi koalitionsregeringen. Detta skall inte ses vare sigså, att vi försöker göra oss till tolk föröverbryggningspolitik av gammalsocialdemokratisk subventionsmodell eller så, attdet skulle vara ett uttryck för att vi vill ställa oss ispetsen för s.k. särintressen i fråga om någon formav kravmaskin. Vad det är fråga om är attomläggningen mot en annan och nödvändiginriktning av bostadspolitiken inte får ske alltfördramatiskt, så att vi därmed förlorar nödvändigkapacitet i byggandet när konjunkturen såsmåningom vänder.Det är mot den bakgrunden som motionom inrättandet av en byggkommission skall ses. Nuhar regeringen aviserat att en kommission skalltillsättas. Därmed är motionens krav tillgodosett,och det är en klok åtgärd. Man har alltså lyssnat,och det är förnuftigt. Parterna på bygg- ochbostadsmarknaden får nu möjlighet till en dialogoch ett informationsutbyte direkt med regeringenom utvecklingen och kan följa denna. Eventuellaåtgärder kan således sättas in, om sådana skullevara påkallade.Svaret på fråga är alltså att vi intebrukar, och inte behöver, tillstyrka motioner i defall där regeringen redan har aviserat att mantänker vidta åtgärder.Inriktningen beträffande regeringens politik för attkomma ut ur den kostnadskris som byggandet ochboendet befinner sig i och för att därmed behålla enlångsiktig och stabil bostadsproduktion utan högatoppar och djupa dalar är tydlig:-- Det är en ekonomisk politik som syftar till att fåner inflationen och också räntorna .-- För att detta skall vara möjligt måste det finnasen återhållsamhet beträffande de offentligautgifterna. Bostadssektorn är en av de tyngstautgiftsposterna i och med de 54 miljarder somstatsbudgeten belastas med i form avbostadssubventioner.Förenklingar i regelsystemet skall snabba uppbyggprocessen och ge mer av direktkanaler mellanbostadskonsumenter, byggare och fastighetsägare.En överkapacitet i nybyggnationen skallomfördelas mot mer av ombyggnadsverksamhet,satsningar på äldreboende i kommunerna, påstatliga byggen och satsningar i trafikensinfrastruktur.Med den åtgärdsinriktningen är räntelånenfullständigt omöjliga. De äventyrar denekonomiska politiken och ger inte avseddabesparingar i statsbudgeten, och de blockerarombyggnadsverksamheten.Med de förslag som läggs fram återför mankostnadsbilden i nyproduktionen till verklighetenoch undviker den överbelåningstaktik inybyggnadsproduktionen som tidigare används påfastighetsmarknaden med åtföljande haverier bådepå fastighetsmarknaden och på kreditmarknaden.Det är därvid inte möjligt att i ett avlösningsskede,med de kostnader i nyproduktionen som manförsökt dölja och skjuta medräntelånen, låta bostadskonsumenterna direktsvara för alla kostnader. Den fördelning mellanbostadskonsumenten ocn staten som ligger iförslagen får anses rimlig.Den oro som kan finnas gäller att marknaden intevet vilka finansieringsregler som skall gälla efter1992, något som har tagits upp här . Jag harförsökt att utverka en tvåårig övergångstid meddessa regler, men det har avvisats. Det är synd. Åandra sidan blir systemet känt redan under aprilnästa år om utredningen håller givna tidsramar, ochdet tror jag att den gör. Dessutom kan förändringenredan avläsas i de beslut som vi kommer att fattanu, eftersom de innehåller flera steg i riktning motenhetssubvention och prioritet för attsubventionera enbart normalbostad och undvikasubventioner till överkostnader.Med det anförda, fru talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan under samtliga moment ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 4 () replik:Fru talman! sade att vi hade varitvärldsmästare i hyreshöjningar. Sanningen är den,, att hyrorna i stort sett har följtinflationsutvecklingen. Skattereformen gav folkmer i plånboken, och då skulle man också ta på sigen ökad del av kostnaderna i boendet. Den sortensfördelning var ett led i själva skattereformen.Nu säger att situationen inte går attförändra över . En av de frågor som jagställde till gällde detta, men jag fickinget svar. påstod i valrörelsen attom bara fick vara med i en regering skulleman se till att det blev en hyressänkning påuppemot . Jag begär inte attAgne skall klara detta över , mendet skulle vara välgörande att få veta hur AgneHansson skall klara det till våren.Sedan vill jag ta upp frågan om den kritiskasituation som råder och som berörde. skrevByggnadsarbetareförbundet till regeringen. Manhade nämligen inte fått svar på tidigare brev. Manskrev så här:''Vi finner också att byggnadsarbetarna ochbyggföretagens verklighet ger besked om att det ärde av regeringen under oktober och novembervidtagna åtgärdernastopp för räntelån till bostadsbyggandeåtergång till finansieringsregler för 1992minskning av investeringsbidraget tillbostadsbyggandetuteblivet besked om finansieringsregler för 1992och framåtsom medfört den nu mycket drastiska nedgången ibyggandet. Byggarbetslösheten var i slutet avnovember värre än . Den sprider sig i alltvidare ringar och beräknas varahögre än tjugo procent. ''Har något svar att ge tillbyggnadsarbetarna, eller är dessa ute och talar iogjort väder? Är det så att de för med osanningarnär de vänder sig till regeringen med detta nödrop?Jag tror att svenska byggnadsarbetare skulle varaväldigt intresserade av att få höra vadbostadsutskottets ordförande har att säga till dempå denna punkt.Agne säger gång på gång att centerntydligt har markerat vad man vill. Men vad hjälperdet, , när ni är med i en regering somlägger fram dessa förslag? Ni är med i denutskottsmajoritet som står bakom dessa förslag.Detta är dessa förslag som enligtbyggnadsarbetarna har lett till den kaotiskasituation. Vi har pekat på det. Om tror på oss, lyssna åtminstone på vadbyggnadsarbetarna har att säga!Jag ställde två frågor till ombyggmomsen. Frågan var: När tänker ni infrialöftena om att sänka byggmomsen och använda demedel som blev över när ni dramatiskt minskadeinvesteringsbidraget?Anf. 5 ():replik: Fru talman! Inte har jag sett någon 50-procentig inflation , ävenom inflationen var kraftig då bl.a. UlfLönnqvist hade regeringsmakten. Det finns välinget annat att säga än att boendekostnaderna harökat betydligt mer än vad inflationstakten har varit.Det tror jag att alla är ense om.När det gäller frågan hur vi skall hålla nerekostnaderna för de boende är det att märka att deförslag som vi nu lägger fram i propositionen på siktinnebär lägre kostnader för de boende istorleksordningen . Dessa är vinu beredda att ta ur statskassan för att rädda deboende från de ökade kostnader som etträntelånesystem innebär. Det är alltså fråga om attlyfta av de kostnader som nu direktvill lägga på de boende med räntelånen i framtidengenom att låta skulderna och därmed hyrorna irelation till skulderna växa. Vad vi gör är att viåterför kostnaderna till verkligheten i byggskedetså att vi kommer in i ett verklighetstänkande. Denpolitik som vi har bedrivit har inneburit har dolt kostnaderna för att skjuta dem iframtiden. Därmed kan naturligtvis byggbranschenta ut vilka kostnader som helst. Vi får aldrig enpress på kostnaderna. Det är därför som vi har fåttdenna kostnadssituation.Vi är beredda att värna om dem med eget boendegenom att nu göra en omorientering. Därmed fårvi ner kostnaderna. Man kan se de verkligakostnaderna och kan rätta sig därefter. Det kostaren del, och det är därför som vi föreslårövergångsregler och behåller en del av de reglersom tidigare hade tänkt införas med räntelånen. Viförsöker att fördela det här på ett sådant sätt att deboende naturligtvis tar på sig en del av kostnadernavid omfördelningsögonblicket. De kostnader somnu ökar kommer man att ''få igen'' i form av lägrekostnader längre fram. Totalt innebär det här alltsåinte någon kostnadshöjning. Därför hållernaturligtvis mitt resonemang från valrörelsen.Totalt är det alltså inte fråga om någon ökadboendekostnad.Jag vill ställa en fråga till : Vad tänkerUlf Lönnqvist sätta i stället när räntelånesystemethavererar? Är han beredd att ta den kostnad somdet kommer att bli för statskassan? Den kostnadenkommer att bli betydligt högre om man inte gör denomorientering som vi försöker genomföra.Anf. 6 () replik:Fru talman! Den omorientering som AgneHansson talar om måste vara det som i så fall ledertill att kostnaderna för boende i en vanligtrerumslägenhet i nyproduktionen blir 1 500 kr.högre när ni tar bort räntelånesystemet.Det är sanningen, . Jag förstår intevad det är för konstigt resonemang föra med sig själv när säger att hansåtgärder skulle leda till en sänkning avboendekostnaderna. I förhållandet till nulägetstiger kostnaderna för en vanlig trerumslägenhet inyproduktionen med . Det kallarjag inte för hyressänkning, det kallar jag förhyreshöjning.Jag sade mycket tydligt, , attskattereformen innebar att människor fick mer iplånboken, som kostnaderna för boendetsteg. Om man skall föra en seriös debatt omhyresutvecklingen, måste man också ta hänsyn tillatt skattereformen medförde en sådanomfördelning, dvs. mer i plånboken varav en delskulle användas för att betala högreboendekostnader.Agne dömde ut räntelånesystemet. Hantalade om dess belastning på statsbudgetenberoende på realräntan. Men då talar AgneHansson om en extrem situation, där er politik attgenomföra ofinansierade skattesänkningar ställt oro på kreditmarknaden, som gjort attriksbanken har varit tvungen att höja räntanmycket kraftigt. Detta är naturligtvis en onormalsituation. Jag hoppas verkligen att regeringen medsin politik kan rätta till förhållandet, så att man fårned räntan till en mer rimlig nivå.Den normala realräntan, , liggermellan och . Det var precis dit vi var på godväg att nå innan de senaste problemen, som leddetill dessa dramatiska räntehöjningar, uppstod. Attsom betrakta detta som något slagsnatursituation anser jag vara utomordentligtallvarligt. Om detta är signalen till de människorsom skall bygga och bo i vårt land, är det verkligenillavarslande.Jag hoppas att är beredd attmedverka till sådana ekonomisk-politiska åtgärderatt det blir möjligt att på nytt få ned räntan till enrimlig nivå.Anf. 7 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis oerhört viktigt kommer ned till helt andra realräntenivåer,men av och till uppstår det situationer med högaräntenivåer, vilket i historien har visats. Det är dåsom belastningen på statsbudgeten blir så oerhörtstor, och det i ekonomiskt besvärliga lägen. Det ärdärför som detta system är så orimligt. När deekonomiska tiderna är som svårast, blirkostnaderna för bostadssubventionerna som högst.Man borde kunna införa ett system där förhållandetblir det omvända, om man skall kunna klara denekonomiska politiken. Det är egentligen detta somär den stora nackdelen med räntelånesystemet.När det gäller kostnaderna för boendet, användersig av rena fantasibeloppen. Jag hartagit del av kalkyler över dekostnadshöjningar som blir aktuella i samband medomläggningen. Höjningen ligger alltså på . imånaden för en hyresrätt . För ettlåntagarbyggt egnahem uppgårhöjningen till maximalt . -- ochdetta är den största kostnadshöjningen som kanuppstå. Jag vill upprepa att man längre fram fårigen dessa kostnadshöjningar i form av lägre hyrorän vad räntelånesystemet skulle ha inneburit. Medräntelånesystemet höjs hyrorna närskulden växer.Byggnadsarbetarna är oroliga, vilket jag förstår.Men jag vill ändå påstå att den omläggning avbostadspolitiken som sker syftar till att bibehållaen stabil bostadsproduktion även . Jagvill peka på att lagen om byggmaterial somgodkänts i annat nordiskt land har förlängts ett år.Det görs också förenklingar, vilket redan har visatsgenom de försök som man har gjort i Stockhol ochKarlstad med enbeslutsärenden, som bidrar till attbyggkostnaderna har sänkts med 10 §. Genom attta bort dispensregler och jämställanybyggnadslåneräntan med ombyggnadsräntanöverförs det mera resurser tillombyggnadssatsningar. Man skall övergå tillfonderingar i fråga om upprustningar, samtidigtsom räntelånen tas bort, de räntelån somomöjliggör ombyggnad, eftersom det inte går attrebelåna fastigheterna där skulden växer i takt medvärdet på fastigheten.Slutligen föreslår vi att man skall ta bort spärren förhyresgäster att få förvärva sina lägenheter iallmännyttan. Även detta bidrar till att man kanbörja rusta och bygga om sin lägenhet. Dessutomsatsar vi på äldreboende, så här finns möjlighetertill sysselsättning.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag vill tacka för svaretvad gäller byggkommissionen. Det är bra att AgneHansson och är nöjda med att ha fåttigenom sitt förslag. Men både socialdemokraternaoch vi i har svårt att se att man hartillgodosett motionens förslag. Det var en betydligtbredare grupp som skulle ingå och man skullebeakta både byggandet och bostadsproduktionen.Jag vill dessutom ta upp ytterligare frågor, bl.a.konkurrensvillkoret. Av vilken anledning vill inteden borgerliga majoriteten ha kvar det? Det voreväl bra att främja möjligheterna till konkurrens --det trodde jag ingick i det borgerliga programmet?Agne riktade på nytt kritik moträntelånesystemet. Räntelånesystemet är ju ett sättatt ge sig ut på den allmänna kredit- ochlånemarknaden. Det trodde jag var en del av enmarknadsanpassning och en marknadsekonomi.Men så förefaller det inte att vara för de borgerligapartierna.Agne tog upp vad det på lång sikt skulleinnebära att inte tillämpa räntelånesystemet. Manskulle få mycket lägre hyror, sade han. Det har jagsvår att se. De nyproducerade bostäder som i dagerbjuds är väldigt dyra. Vi vet att många, särskiltbarnfamiljer och låginkomsttagare, faktiskt tackarnej till erbjudanden om bostad, därför att man intehar råd att hyra en. I det område där jag bor, iSkarpnäck, och i bygger manväldigt trevliga nya lägenheter, men enfyrarummare kostar i storleksordningen 7 000--. Då måste man ju sätta in åtgärder som påmycket kort sikt kan leda till förändringar.Jag vill berätta för att jag i går hadebesök av två tolvåriga flickor. imitt liv upplevde jag att få dessa frågor från flickor itolvårsåldern: Hur blir det med hyrorna? Kommer vi, min ensamståendemamma och jag, att ha råd att bo kvar? Har vi rättatt få bo kvar i sta'n, om man -- som min mamma --har vanliga inkomster? Jag kan försäkra AgneHansson att dessa flickors föräldrar var ingavänsterpartister som var vana vid bostadspolitiskadiskussioner, utan flickorna var helt vanliga,normala svenska ungdomar, som inte tidigareintresserat sig speciellt mycket för bostadsfrågor,men som känner att deras hem är hotade.Jag anser alltså att och denborgerliga majoriteten inte har någonting attkomma med som kan ersätta räntelånesystemet.Man har haft i opposition på sig att få framett alternativ, men man har inte kommit med någotförslag. I stället vill man försämra i det nuvarandesystemet, vilket vi vill förändra till det bättre.Anf. 9 () replik:Fru talman! undrade vad som somskulle hända om vi inte blir nöjda medbyggkommissionen. Ja, det får framtiden utvisa.Det finns ingen anledning att här och diskuterahypoteser.Eva vill ta bort konkurrensvillkoret,markvillkoret, produktionskostnadskontrollen ochanvisningsrätten, men syftet med allt detta är justatt snabba upp byggprocessen och få endirektkontakt mellan producent och konsument --allt för att kostnaderna skall kunna hållas nere.Som jag sade är detta ett viktigt instrument för atthålla nere kostnaderna, och effekten har redanvisat sig. Konkurrens skall inte skapas genomlagstiftning, utan genom förenklingar på ettnaturligt sätt i de finansieringssystem som vi byggerupp. Att man nu närmar sig en enhetssubventionger ju möjlighet till konkurrens, där den enskildesom bygger sin bostad kan påverka kostnadernaoch utformningen av bostaden. Därmed kanhan/hon också välja vem som skall anlitas för attbygga åt honom/henne. Det uppstår då en naturligkonkurrens på byggmarknaden.Det är alldeles riktigt att många får tacka nej lägenhet, eftersom de inte har råd att bo där. Detär alldeles riktigt, och det har vi länge kritiserat. Desenaste årens utveckling har lett fram till detta. Desom frågat har kanske inte fått delav den skattesänkning som skatteomläggningenskulle ge och som tidigare talade om.Det är naturligtvis därför som man även ifortsättningen måste föra en diskussion om att ta momssänkning som ett nästa steg, och man fårfundera över om man kanske behöver göra dettavid , när des senaste åtgärdernakommer att träda i kraft.Det finns inga förslag om marknadshyror, och detär heller inte fråga om att införa sådana. När detgäller alternativa finansieringsformer stakarutredningens direktiv ut en väg mot enhetslån. Jagförstår inte hur kan ställa sig bakomett system där man försöker dölja kostnaderna inyproduktionen, något som gynnar branschen såatt man där kan ta ut vilka byggpriser som helst.Vilken lösning har på detproblemet? Det är just detta som räntelånen så attsäga är världsmästare på, nämligen att döljakostnader som man sedan skjuter framför sig ochvilka de enskilda boende sedan får svara för.Byggbranschen kan bygga hur dyrt som helst, ochdet finns i detta fall ingen press på dem. Är det ettsystem som kan vara intressant för ?Anf. 10 () replik:Fru talman! Vi kommer att få se om det arbete sombyggkommissionen kommer att utföra blir bra ellerdåligt, . Men jag anser att självakonstruktionen inte stämmer med den bild somcenterpartiet självt målar upp i sin motion och somvi också var intresserade av attfå till stånd.Agne påstår att räntelånesystemet skulledölja de verkliga kostnaderna och ge möjlighet mer omfattande spekulation. Det AgneHansson tar upp här talar emot ett slopande avkonkurrensvillkoret. Det är till för att man skall fåmöjlighet att se olika anbud och att de inte skallvara oskäliga, utan den anbudsgivare som både lägsta kostnaden och det bästaboendealternativet skall få uppdraget.Vitsen med räntelånen är att kostnaderna fördelasöver åren. Man bygger inte hus för att de skall stå itvå utan för att de skall stå . Det ärdå rimligt att fördela kostnaderna tid.Man bör självfallet också på andra sätt försökapressa kostnaderna inom byggbranschen.När det gäller marknadshyror är det sant att detinte finns ett förslag om sådana i det härbetänkandet. Men jag tycker att avståndet tillmarknadshyror har knappats in, och jag undrar ominte det blir nästa steg. De som oroar sigmycket över eventuella marknadshyror ärsjälvfallet de människor som inte fått del avskatteomläggningen och som inte alls upplever attden har kommit dem till godo, utan att dehuvudsakligen fått räkna med ökade kostnader.Jag vill säga, , att det låtermycket bra när den borgerliga majoritetenbeskriver satsningen på ombyggnader och att rustaupp hus. Men jag tycker det stämmer dåligt medverkligheten. I den motion om den ekonomiskapolitiken som har väckt har vi talatom ett omfattande ombyggnadsprogram inomexempelvis den offentliga sektorn för att repareraoch restaurera skolor, sjukhus osv. Det är fråga omen stor satsning som både skulle leda till en bättrearbetsmiljö och skapa arbeten, men vi har hittillsinte sett att den borgerliga regeringen är intresseradav det förslaget. Regeringen vill inte görasatsningar av den storleksordning som skullebehövas.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag vill i denna debatt säga tresaker till det första kan jag när det gäller de skildaförslagen till utformning av kommissionen inte sedet på annat sätt än att man i densocialdemokratiska reservationen kräver att ävenparlamentariker skall delta. Från vår sida menar viatt det skall föras en dialog med beslutsfattare iregeringen och parterna på marknaden.För det andra är det fråga om konkurrensvillkoret.Hur förklarar de enormt höga ochstigande byggkostnaderna ?Konkurrensvillkoret har ju gällt. Vad har vi haft dettill? Har det lett till ökad konkurrens och sänktabyggpriser?Nej, sanningen är att vi fått den motsattasituationen. Dessa lagregleringar har inte haft denminsta effekt på kostnaderna, snarare harkostnaderna pressats upp. Eller hur förklarar den bristande konkurrens som råder påmarknaden och de höga byggkostnaderna trots attvi haft konkurrensvillkoret?För det tredje, slutligen: marknadshyrorna. Jag villpåstå att de förslag som vi nu skall fatta beslut omär ett steg på vägen mot ett effektivarebruksvärdesystem. Genom att allmännyttan nu merkommer att fungera under samma förhållanden ochi konkurrens med övriga på marknaden, blirbruksvärdesystemet också effektivare.Jag vill här peka på två saker. får allmännyttanvara med och svara för en kontantinsats på vidbyggnation, något som privata byggare harfått göra.