prot · GE0951 · 1991-01-17 00:00:00 — Med tanke på det somGorbatjov sade, jag tror det var i går, om attmassmedia i skall sprida merobjektiv information, tycker jag att dessasändningar är ännu viktigare.Jag hoppas att vi nu prövar alla vägar för att utökainformationen så att vi på alla sätt spriderinformation till folk i första hand, mennaturligtvis till alla de baltiska staterna. Jag hoppasäven att den miljon som är anslagen inte innebärnågra begränsningar. Pengar skall inte få utgöranågon begränsning när det gäller att spridainformation till de baltiska staterna.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tycker att det var en mycket bradeklaration som utrikesministern gjorde här omSveriges syn på situationen i just . Jagtycker även att jag därmed har fått svar på den frågasom jag ställde tidigare tillutrikesministern om detta.Den händelseutveckling vi ser i och iSovjetunionen i övrigt är ju utomordentligtoroande. Den innebär att många av deförhoppningar som vi ställde på presidentGorbatjovs politik och på innebörden av begreppetglasnost nu krossas. Det är ändå viktigt att vi på detkraftfullaste sätt vi kan ger ett stöd åt de baltiskafolkens frihetssträvanden i denna mycket svårasituation. Det har ju flera andra också bekräftat.Det är viktigt att vi inriktar det materiella stöd somvi är beredda att ge på det man behöver allra bästnu. Det är naturligtvis stöd på informationssidan.Jag vill gärna sälla mig till dem som har uttrycktönskemål om att utlandsprogramssändningar på baltiska språk skall utvidgas högstväsentligt så att de verkligen kan bli eninformationskälla. Men viktigast är att vi får enfortsatt kraftfull internationell reaktion på densovjetiska politiken i . Det är förmodligendet enda som kan stoppa utvecklingen mot ett allthårdare grepp. Mycket har skett, och det är viktigtatt arbetar vidare.Vi borde inom ESK-processen eftersträva ensärskild konferens för att ta upp de baltiskafrågorna. Jag känner till svårigheterna men jagtycker att borde driva kravet, och jag villgärna höra utrikesministerns syn på denmöjligheten. Det finns naturligtvis även anledningatt snart ta upp en diskussion om Sovjetunionensfortsatta status i relation till Europarådet.Anf. 60 ():Herr talman! Även jag är positiv till attutrikesministern är beredd att ta upp de baltiskastaternas fråga i internationella fora. Jag skulle,med anledning av detta, vilja fråga utrikesministernom den är beredd att ta uppfrågan om de baltiska staternas status i FNsgeneralförsamling och begära att man får ettyttrande från den i Haagför att få den internationella folkrättens syn påderas status. Det finns, med tanke på denutveckling som har varit, anledning att manifrågasätter deras status och möjligheterna förandra länder att erkänna de baltiska staterna somsjälvständiga stater. Jag förstår att det finnssvårigheter i det internationellasammanhanget, men det finns all anledning attfråga den internationella juridiska expertisen pådet här området.Min fråga är om man är beredd att ta upp det ochfå ett yttrande från den iHaag.Anf. 61 Utrikesminister ():Herr talman! börjarutrikesnämndens sammanträde, och enligtstatuterna skall utrikesministern vara med frånbörjan. Det gör att jag får svara mycket kort på ioch för sig mycket viktiga frågor.Vad gäller agerande i olika internationellafora är vi beredda att ta upp det överallt där vibedömer det vara till de baltiska folkens fördel. Detär inte alltid riktigt säkert att det är det. Det berornämligen på vilket svar man har att vänta sig frånde olika institutionerna. Vi kan återkomma till dendebatten så får jag gå in litet djupare i den. Vi ärberedda att på allt sätt, det är ju delvis enbudgetfråga, utöka de baltiska radiosändningarna.Vi gör en första utökning med litauiska sändningar.Jag vill gärna säga till att det ärklart att det är oerhört viktigt att vi kan reda ut påvilket sätt vi bäst ger stöd för en utveckling avteleförbindelserna. Där undersöker man bl.a. detalternativ som har nämnt. Jag beratt få återkomma även på den punkten.Sedan, herr talman, är det nu en kollision mellan deregler som gäller i utrikesnämnden och de somgäller för en sådan här informationsstund. Med mittförflutna som medlem i den republikanska klubbenföredrar jag kungen. 62 ():Herr talman! Får jag börja med att tackautrikesministern för den fylliga och klaradeklaration han gjorde. Jag hann inte säga det i mittinlägg . Jag vill gärna ha det framfört.Jag är också glad över att frågan omtelekommunikationer, som jag tog upp, övervägs.Jag hoppas att det går fort eftersom det kan varabråttom, som jag sade.När det gäller att aktualisera den baltiska fråganinternationellt finns, som flera har nämnt, olikaproblem med att ta upp den i olika internationellafora. Jag vill bara peka på den omständigheten attdet finns flera länder än vi som ändå har reageratmycket tydligt . Jagtänker bl.a. på , , ,och . Det kan kanskefinnas möjligheter att, ur denna och kanske enstörre grupp, hitta en krets av länder som i någonlämplig form kan uppträda som ett slags baltiskskyddsgrupp som ständigt aktualiserar frågan.Det var ett av kanske många hugskott som dykerupp . Jag tycker att varje tanke somfinns bör prövas eftersom det kan vara mycketbråttom.Anf. 63 ():Herr talman! När utrikesministern går till kungenvill jag gärna sända med honom orden somvicepresidenten förmedladehäromdagen. De gällde ytterst behovet av att i debaltiska staterna få tillgång till fri information. Detär ingen tillfällighet att en av de mest symboliskahändelser som sker i dessa stater just nu ärockupationen av radio- och i ochmotsvarande i . Det har en oerhört central ochviktig betydelse för den framtida motståndskraftenoch nationella identiteten i dessa länder. Där har vii en unik möjlighet, och jag måste ocksåsäga ett antal underlåtenhetssynder som vi kan taigen. Jag hoppas att utrikesministern, medan hansom f.d. medlem i republikanska klubben saktastrosar till Konungen fram, tänker igenom att härhar vi en central möjlighet att göra en viktig insats.Anf. 64 PER ():Herr talman! Jag kan då säga ett vänligt ord påutrikesministerns tunga väg. När det gäller en helrad praktiska saker som radiosändningar och anslagför ökade kontakter, svensk representation osv. görregeringen väldigt mycket, oerhört mycket mer änförr.Det är ändå anmärkningsvärt att när vi här iriksdagen hade tre baltiska representanter som höllanföranden till oss så var det oerhört militantaanföranden. De efterlyste varken mat eller pengarutan ett ännu starkare politiskt stöd. Jag vill gärnaha detta sagt som en bakgrund till de frågor som jagställer och som handlar just om ökat politiskt stöd.Det kan kanske låta som hårklyverier här på litetavstånd, men det har uppenbarligen en mycketstark laddning och en mycket stor betydelse fördem som det närmast gäller.Överläggningen var härmed avslutad.7 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:76 Socialavgifter för vissa idrottsutövareSkrivelse1990/91:77 Invandrar- och flyktingpolitikenFörslag1990/91:12 revisorers förslag angåendeSJ-koncernens verksamhet8 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 januari1990/91:130 av () tilljustitieministern om en samlad samepolitik:Den 28 november 1990 beslöt (1990/91:Jo12) att avslå regeringens förslag ipropositionen 4 angående ändringar irennäringslagen. Motiveringen till riksdagensbeslut (1990/91:JoU12) var ''att starka skäl talar föratt de frågor som omfattas av propositionenbehandlas inom ramen för ett mer sammanhålletförslag angående samernas ställning, där ävenförslagen från samerättsutredningen kan bliföremål för en samlad bedömning''.Jordbruksutskottet underströk vidare ''detangelägna i att regeringen så snart som möjligtåterkommer till med ett sammanhålletförslag angående samefrågorna''.Riksdagens beslut överensstämde därmed medkraven från de samiska organisationerna somgenom sitt gemensamma organ, Samernasnationalråd, i brev till statsministern den 12oktober hade begärt att den nämnda propositionenskulle återkallas och att regeringen i stället skulleframlägga en samlad same- ochrennäringsproposition.Eftersom det är av stor betydelse att erforderligareformer präglade av en helhetsyn på detsamepolitiska området genomförs utan för stortidsutdräkt och helst i bred enighet är det avintresse att få en redovisning av regeringens arbetemed och planering av när ett sådant förslag kanframläggas.Samerättsutredningen, som tillsattes 1983, hade tilluppgift att mot bakgrund av folkrätten ochsamernas ställning som urbefolkning, pröva tre församerna viktiga frågor, nämligen behovet av attstärka rennäringens rättsliga ställning, behovet avett folkvalt samiskt organ och åtgärder för att stärkadet samiska språkets ställning.I sin analys av samernas folkrättsliga ställning i sittdelbetänkande 1986 fastslog utredningen ''attSverige på folkrättsliga grunder har förpliktelsergentemot samerna på olika sätt'' och att ''Sverigemåste avstå från sådana ingrepp i naturen att denaturliga förutsättningarna för rennäringensfortbestånd äventyras''. 1989 lade utredningen framförslag syftande till att stärka rennäringens rättsligaställning gentemot motstående intressen, främststorskogsbruket. I samma betänkande föreslogsäven inrättande av ett folkvalt samiskt organ, ettsameting, och en grundlagsregel gällande samernasställning.Utredningens förslag om stärkande avrennäringens rättsliga ställning låg i viss mån tillunderlag för regeringens proposition omändringar i rennäringslagen. Däremot har ingenlagrådsremiss eller annat regeringsförslag ominrättande av ett sameting presenterats trots attdenna fråga knappast är kontroversiell.I sitt svar tll mig på mininterpellation med frågan om regeringen avsåg attframlägga förslag om inrättande av ett sameting --och i så fall när, uttalade sig justitieministern iprincip positiv till inrättande av ett sameting menlämnade ingen uppgift om när ett förslagberäknades kunna föreligga.Sedan samer fick ett sametingoch eftersom har ettsameparlament är nu samer de enda som --förutom -- saknar ett eget folkvaltorgan.Sverige har bl.a. härigenom kommit att bli eftervåra grannländer när det gäller genomförande avsamepolitiska reformer.Sameutredningen föreslår i sitt den 21 novemberavgivna slutbetänkande åtgärder för att stärka detsamiska språkets ställning i första hand genom ökadanvändning av samiska i olika officiellasammanhang. I betänkandet föreslås även bl.a.åtgärder för att förbättra de s.k. fiskesamernasställning.Regeringen har ännu inte sänt betänkandet påremiss. Detta är anmärkningsvärt och kan lätttolkas så att regeringen inte inom närmaste tidenavser att utarbeta förslag till den samladesamepolitik som uttalat sig för. Dettaintryck förstärks av att det i åretsbudgetproposition endast redovisats vad riksdagenbeslutat och att samerättsutredningen avgett sittslutbetänkande. Däremot anges inget om vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta.En annan fråga som förefaller att ha uppskjutits ärregeringens ställningstagande till frågan omratificering av ILOs konvention 169 omurbefolkningars rättigheter.Med hänsyn till det svenska samhällets skyldighetermot vår inhemska minoritetsbefolkning och motbakgrund av bl.a. begäran om ett förslagom en samlad samepolitik och avsaknaden avregeringsförslag om inrättande av sameting samtden ännu inte inledda remissbehandlingen avsamerättsutredningens slutbetänkande vill jagställa följande fråga till justitieministern:Vilken planering har regeringen för utarbetande avförslag till en samlad samepolitik och när avsesförslag framläggas?9 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 16 januari1990/91:346 av () tillstatsministern om skyddet för kärnkraftverken:På nyheterna meddelades attsäkerheten förstärkts på grund av nuvarandekrigsrisk vid riksdag och regeringskansli. Det skulleockså vidtas extra säkerhetskontroller vidflygplatserna. Självklart känns omständigheternaoroväckande på många vis. Ur säkerhetssynpunktär våra kärnkraftverk ett stort bekymmer. Ettsabotage eller en olycka skulle drabba stora delarav vårt land.Jag vill därför fråga statsministern vilka åtgärdersom vidtagits för att skydda våra kärnkraftverk.10 § Kammaren åtskildes kl. 15.53.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 4 § anf. 24 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.