prot · GF0948 · 1991-12-18 00:00:00 — I regeringsförklaringen den 4 oktobersägs att det är av största vikt för Sverigesekonomiska utveckling att små- ochnyföretagandet får en renässans. Det är i dessaföretag som de nya möjligheterna och de nyajobben finns. Det är nyföretagandet som måste bliekonomins spjutspets mot framtiden.Näringsutskottets betänkande Nysmåföretagspolitik innefattar en rad åtgärder somunderlättar och förbättrar företagandets villkor.Jag skall återkomma till detta.Den ekonomiska politik som förts i har inte varit till gagn för vårtnäringsliv, och särskilt inte för småföretagen.Trots högkonjunktur har företagen inte haftmöjlighet att avsätta resurser för att möta enkonjunkturnedgång. Redan under det första åretsom konjunkturen vek uppstod stora problem.Många företag är i kris, eller i vart fall näst intill.De oerhört stora belastningar somsocialdemokraterna genom höga skatter ochmyndighetsregleringar har utsatt företagen förunder 80-talet har lett till nedläggningar,arbetslöshet och också till ett rekord i antalkonkurser.Det är nu hög tid att förändra synen på företagandeoch att inse hur viktigt det är med fungerandeföretag, inte minst när det gäller de små företagen.Förutom skattesänkningar av skilda slag ärförbättrad rättssäkerhet, förenklade regelverk ocheffektiv riskkapitalmarknad viktiga frågor som tasupp i betänkandet.För oss moderater har äganderätt och näringsfrihetalltid betytt mycket. Därför ser vi fram emot attdetta kan genomföras och skrivas in i vår grundlag.Den enskilda äganderätten är skyddad iEuropakonventionen om de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna, somSverige har anslutit sig till. Det är därför mycketmärkligt att socialdemokraterna alltid harmotarbetat och fortfarande motarbetar denenskilda äganderätten.En annan viktig och mycket angelägen åtgärd är attminska de påtvingande regelsystem av skiftandeslag som gäller för företag. En aldrig sinande strömav blanketter och uppgiftsskyldigheter upplevs avsmåföretagarna som ett problem.Utgångspunkten måste vara att regelgivningenskall vara restriktiv och att småföretagens situationoch administrativa kapacitet skall beaktas vidregelförändringar. En reformering avarbetsrättslagstiftningen är till gagn, både förarbetsgivare och arbetstagare.Möjligheten till förlängd provanställningstid ochförändring av turordningen vid uppsägningkommer att ha positiva effekter på småföretagaresvilja och möjlighet att nyanställa medarbetare.Riskkapitalförsörjningen är en annan ingrediensför att uppmuntra och möjliggöra nyaföretagsetableringar. Viss indragning av kapitalfrån Norrlandsfonden och utvecklingsfonderna harkritiserats i de motioner som socialdemokrater haravgivit.I samband med avvecklingen av löntagarfondernatillförs faktiskt riskkapitalbolagen 600 milj.kr.Därmed ökar man i stället för att minskariskkapitalförsörjningen, åtminstone på kort sikt.Vidare måste man beakta att de skattesänkningarsom vi nu genomför ger företagen möjlighet attbygga upp ett eget kapital för nya investeringar.Denna möjlighet har i stort sett varit utesluten,eller i varje fall starkt begränsad, på grund av denhögskattepolitik som den förra regeringen fördeunder hela 80-talet.Utvecklingsfonderna och Norrlandssfonden harotvivelaktigt haft, och har fortfarande, betydelseför de små företagens investeringsbehov och ävenvid nyetableringar.De löntagarfonder som vi nu avskaffar och sombl.a. skulle ha ökat utbudet av riskkapital harsnarare dränerat än tillfört kapital tillsmåföretagen.Jag är övertygad om att det inte bara är iNorrbotten som landstingens, kommuners ochföretagens inbetalningar till löntagarfonderna tillstor del har använts till annat än vad de var avseddaför. Jag tänker då på aktieköp i utländska företag,vilket inte var angivet i riktlinjerna förlöntagarfonderna.Det är promille av fondkapitalet som harinvesterats i vårt län. Därmed har företagendränerats på kapital, som i stället kunde ha använtsi det egna företaget.Förslaget om förändring avriskkapitalförsörjningen tillsammans med övrigaskattelättnader och förslag som regeringen har lagtfram innebär totalt sett ökade resurser förinvesteringar i och utveckling av de små företagen.I betänkandet saknas återinförandet av rätten tillkvittning mellan olika förvärvskällor.Målsättningen måste vara att återkomma under1992 i den frågan och med ytterligare förbättringarför småföretagen. Det är de som utgör spjutspetsenför framtiden.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på de socialdemokratiskareservationerna och meningsyttringen frånvänsterpartiet.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag utgår från att ochjag känner till näringslivet i bäst. Därförvill jag ägna litet tid åt den frågan.Olle tog upp skattefrågan och gjorde ettstort nummer av den. Problemet i norrländsktnäringsliv är framför allt den låga lönsamheten.Skatten har, vad jag kan förstå, i få fall varit ettproblem.Det gäller inte bara de små företagen utan också derelativt stora företagen. Många företag som harstått i kö för medel från Norrlandsfonden är företagsom har haft behov av uppbyggnad och riskvilligtkapital för långsiktiga satsningar. Jag kan ta någraexempel. och Norrfrys är två företagsom tillsammans med Norrlandsfonden harutvecklats mycket bra. Tack vareNorrlandsfondskapital och kompetens i ledningenhos dessa företag, har de utvecklats till att blimycket starka och kraftigt lönsamma företag. Detär dessa insatser som borgerliga majoriteten villdränera på pengar. Framför allt Ny Demokrati ochkds borde vara litet försiktiga med att gå in i detarbetet.Anf. 126 () replik:Herr talman! säger att det ärlönsamheten som har varit dålig. Det är klart att detinte bara är företagsbeskattningen som har spelaten roll, utan även de skyhöga skatter vi har påenergi och olja, som är tio elva gånger högre än ijämförbara industriländer i vår omvärld. Det hargjort att man har dränerat företag på pengar somskulle kunna ha använts, dvs. ett visst riskkapital.Däremot kan jag hålla med om attNorrlandsfonden och även utvecklingsfonderna harbetytt en del. Men det kan de göra också ifortsättningen. Jag vill påpeka att vi ökarriskkapitalförsörjningen i stället för att minska den,som påstår.Anf. 127 () replik:Herr talman! Jag vill mycket kort be att OlleLindström uppger några länder där energipriset försmåföretag är mer än tio gånger lägre.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag sade energibeskattningen. I detfallet är det uppenbart att vi ligger mycket högre änjämförbara länder i Europa.Anf. 129 (nyd):Herr talman! Regeringspropositionen om en nysmåföretagarpolitik är säkert ett av de viktigasteärenden har att ta ställning till underhöstsessionen. Innehållet speglar mycket av densystemförändring som den borgerliga regeringenavser att driva.Vi skall veta att under den tidigare ekonomiskapolitiken drevs företagensinvesteringar utomlands så till den milda grad attunder en treårsperiod -- jag tror att det var 1984--1987 -- skapade svensk industri utomlands över100 000 nya sysselsättningstillfällen. -- 100 000 nyasysselsättningstillfällen skapades alltså av svenskindustri utomlands under denna treårsperiod.Naturligtvis är en del av dem så att säga litet EG-lokaliserade, men långtifrån alla.I allt väsentligt delar Ny Demokrati de tankegångaroch förslag regeringen för fram i propositionen. Attfrämja småföretagsamheten och det enskildainitiativet är helt enkelt en ekonomisknödvändighet för att klara ur det krislägevi befinner oss i. Men vi måste parallellt, med merlångsiktigt verkande åtgärder som vi har hört om --sänkningar av kapital-, förmögenhets-, arvs- ochgåvoskatten --, genomföra andra åtgärder somsnabbt medverkar till att förbättraförutsättningarna för småföretag och därmedsysselsättning.Låt oss först se på konkurrenspolitiken. Vi serverkligen fram emot de förslag som regeringen harutlovat om en ny förstärkt konkurrenspolitik och enskärpt lagstiftning. Kom ihåg att i propositionensägs att den skall träda i kraft ,herr näringsminister! Detta gäller också avregleringoch lagändringar som öppnarkonkurrensmöjligheter inom den offentligasektorn.En viktig del i konkurrenspolitiken är också denutlovade skrivningen av PBL som vi har hört talasom. Den kommer att garantera fri etableringsrättinom detaljhandeln för frifräsarna, dvs.lågprisbutiker. Det är något som vi i Ny Demokratiär alldeles särskilt angelägna om att det blirklart.Vi kan också se fram mot en nykonkurrensmyndighet. Det är utlovat i regeringensriktlinjer i propositionen att den kommer redanunder 1992.Så över till riskkapitalmarknaden om vilken det harordats en hel del. Försörjningen med riskvilligtkapital är kanske det mest angelägna i regeringensförslag till ny småföretagarpolitik. Näringsutskottethar främst behandlat utvecklingsfonderna,Småföretagsfonden, Norrlandsfonden ochriskkapitalbolagens förutsättningar att medverka iden regionala riskkapitalförsörjningen. Även omriskkapitalföretagens ägarförhållanden kommer attförändras bör dessa enligt regeringens meningdrivas vidare enligt hittillsvarande riktlinjer. Härskall alltså inte uppstå någon lucka.Regeringskravet på inbetalning av kapital till statenfrån t.ex. utvecklingsfonderna kan ses somalarmerande för småföretagens lånemöjligheter,det kan jag hålla med om. Denna åtgärd skulleemellertid bl.a. kompenseras på så sätt attSmåföretagsfonden skulle tillföras 600 milj.kr.under 1992 att fördelas på riskkapitalföretagen,inkl. Enligt uppgift skulle dettainnebära att riskkapitalbolagen skulle förfoga övermer pengar jämfört med . Det är motden bakgrunden som vi är överens med regeringenom de föreslagna åtgärderna i denna del avriskkapitalförsörjningen.Dessa åtgärder skulle också kompletteras medvilllkorslån enligt den tyska EKH-modellen, tjatasdet om. Det är oerhört viktigt. Frågan är bara hursnabbt vi kan emotse regeringens förslag till enlösning. Enligt uppgift skulle det redan finnas enskrivning klar om detta. Kanske kannäringsministern ge besked i den frågan.Ny Demokrati anser inte att propositionsförslagettill riskkapitalförsörjning är tillräckligt i dessaavseenden. Därför kommer vi med flera förslagsom snabbt skulle kunna förbättra småföretagenssituation när det gäller behovet av kapital. Det tarvi upp i samband med den efterföljandebehandlingen av skatteutskottets betänkande. Detsom till synes inte finns av riskvilligt kapital kanändå komma fram, genom att man stimulerar deenskilda mindre småföretagarna att satsa i sinaegna företag med sparat kapital eller genom vissaskatteförändringar. Till detta återkommer jag iskattedebatten.Så över till frågan om provanställning, som ocksåligger med i detta paket. Småföretagen skulle ocksåkunna ge ett värdefullt bidrag till främstungdomssysselsättningen om regeringen verkligensnabbt kom till skott och kunde lägga fram ettförslag om tolv månaders provanställning. Det harvi också fört fram som en tankegång iutskottsbetänkandet. Jag vet att det finns någotsom kallas och att det är enfråga om uppsägning först . Men väntainte med den uppsägningen, utan gör den !Sjuklönereformen berör också småföretagarna.Det hörde vi redogöras för och diskuteras i går.Avslutningsvis vill jag uttrycka förhoppningen attden nya sjuklönereformen med kompletterandeförsäkring inte kommer att bli en kvarnsten runthalsen på svensk småföretagsindustri. Jag är liteträdd för det. Men regeringen har lovat att nogafölja utfallet av denna viktiga reform. Det är avavgörande betydelse för vilket klimat vi kommer attha inomsmåföretagsmarknaden.Herr talman! Som framgår av de framfördasynpunkterna är vi i Ny Demokrati i stort settöverens med regeringen när det gäller förslagen ismåföretagarpropositionen.Anf. 130 () replik:Herr talman! Det är tveksamt på vilket sätt de storainvesteringarna utomlands under högkonjunkturoch överhettning i inverkar menligt påinvesteringar i småföretag här. Det är enkomplicerad historia som borde redas ut ordentligtoch som man borde dra lärdom av.Det som säger omkonkurrenspolitik tror jag att alla i huvudsakinstämmer i. Jag vill ändå betona att nuvarandeformulering av inte är etthinder för fri och effektiv konkurrens. Den kan ochskall användas bl.a. för att främja konkurrens menockså för att ta hänsyn till andra viktigasamhällsintressen.Jag är speciellt intresserad av att höra om BengtDalström kan lova att Ny Demokrati vakar överoch garanterar att riskkapitalförsörjningen till desmå och medelstora företagen inte försämras ellerriskeras innan EKH-lån har införts, innan dennormala bankfinansieringen fungerartillfredsställande och innan privat kapital kommerin i de regionala riskkapitalbolagen. Eftersomsmåföretagarpolitiken är en hjärtesak för NyDemokrati skulle det vara välgörande att höra attni ställer upp som garanter för att den borgerligaregeringen inte genomför sådana förslag tillfinansiering eller stör riskkapitalförsörjningen såatt det är menligt för småföretagarpolitiken innanman har något alternativ. Jag skulle vara tacksamför ett klart och rakt svar på den frågan.Anf. 131 (nyd)replik:Herr talman! PBL har uppenbarligen, om den ärskriven som föregående talare säger, inte tillämpatspå avsett sätt. Då krävs det ett förtydligande somgör att vi får den fria konkurrens som vi menar medetableringsrätt och möjlighet för småföretagen. Jagär övertygad om att vi kommer att få det. Jag äralltså inte nöjd med den nuvarande skrivningen,vilket ni tycks vara från er sida.Att säga att Ny Demokrati skulle framstå somgarant för riskkapitalförsörjningen här i landet voreväl litet förmätet av oss. Däremot har vi genom vårtframträdande här velat betona att vi kommeratt aktivt jaga regeringen i alla de frågor somkommer att kunna påverka försörjningen avriskvilligt kapital. Det är därför man senare här kommer att höra att vi har ytterligarekompletterande förslag som skall garantera att detinte blir detta vakuum som man är rädd för, om detinförs ytterligare skattelättnader för småföretagen.Jag ber att få återkomma till detta i skattedebatten.Vi kan naturligtvis inte framstå som garant, men vikan framträda och tala om precis vad vi vill. Vikommer att jobba stenhårt och jaga regeringenmed blåslampa i de här avseendena.Anf. 132 () replik:Herr talman! Positionen som vågmästare, BengtDalström, som avgör var majoriteterna hamnar,ger ett litet parti möjligheter att få sina hjärtefrågortillgodosedda. Det ger alltså en större makt än vadnumerären egentligen visar. Eftersom riskkapitaltill småföretag är en av dessa profilfrågor som NyDemokrati har fört fram och eftersom det finnskonkreta förslag till hur man skall kunna sörja förriskkapitalförsörjningen framöver till dess att andrasystem kan sjösättas, ligger bollen hos NyDemokrati.Ni har möjlighet att tillfredsställa era kärntrupper,era väljargrupper, genom att göra en sådanmarkering och genom att klart och tydligt säga attni inte kommer att tillåta försämringar avriskkapitalförsörjningen förrän ett nytt systemsjösätts. Är ni beredda att utnyttja er maktpositionpå detta konstruktiva sätt?Anf. 133 (nyd):Herr talman! Jag tror inte att vi behöver göra det såsom föregående talare framförde det. Än så längemåste vi lita på regeringen. I det här avseendet harman klart skrivit att arbetet kring det riskvilligakapitalet med anknytning till utvecklingsfondernaoch småföretagarfonden etc. skall pågå som hittills.Man har angivit i en riktlinje att det skall avvecklaspå ett visst sätt, men takten i detta kommer välregeringen själv, med den kompetens den har, attfå ta ställning till. Regeringen är säkert inte betjäntav ett vakuum i det avseendet.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 134 Näringsminister ():Herr talman! Arvet efter den gamlasocialdemokratiska regeringen när det gällersmåföretagspolitiken är inte särskilt skojigt. Krisenpå riskkapitalmarknaderna har allvarligt förvärratsav den gamla regeringens politik. Genom att vägraatt upphäva förvärvslagstiftningen -- det skall viförmodligen göra -- har man skapat en osundmarknad i som dämt upp en hel delproblem både på riskkapitalmarknaden och påfastighetsmarknaden. Detta har bl.a. varit starktbidragande till den bankkris vi kan seresultatet av.Den svenska småföretagspolitiken medsocialdemokratisk stämpel har lett till att vi har ettganska stort antal särregler som gäller just de småföretagen. Det finns motsvarande särreglerutomlands också, men särreglerna utomlands är tillför att gynna småföretagen och ge dem särskilt godagrundförutsättningar att arbeta under. Detta harjag påpekat ett antal gånger. Särlagstiftningen iSverige har haft rakt motsatt verkan, nämligenhårdare regler för småföretagen och flerbegränsningar än vad som gäller för övriga företag.Därmed har man kommit att föra en politik sominte gynnat de små och nya företagen.Detta har också lett till att man inte har kunnatkonsolidera de små företagens kapitalförsörjning.Detta har lett till att vi har rätt många stora och rättmånga små företag, men vi har ensmåföretagsstruktur som gör att det inte finns någrasom växer och blir medelstora och så småningomstora. Detta har gjort att vi i har fått ettunderskott på medelstora företag. Att detuppkommit kan vi till mycket stor del klandra dengällande lagstiftning vi har haft på området för. Jagtror inte att det är någon överdrift att säga att vi iSverige förmodligen har haftVästeuropas hårdast beskattade småföretag.Det är därför vi nu har lagt fram ett mycketomfattande förslag med direkta förslag som kangenomföras från samt ett antal förslagsom kan genomföras under det kommandekalenderåret för att stärka de små företagensarbetssituation. Vi aviserar förslag omgrundlagsförändringar såväl när det gälleräganderätten som när det gäller näringsfriheten, ilikhet med ett stort antal länder i den övriga friavärlden. Det skapar stabilitet och slår fast att det ärnäringsfriheten och marknadsekonomin som ärgrunden för både demokratin ochvälståndsökningen.Vi har även velat lägga in den negativaföreningsrätten i denna grundlagsförändring. Vitillsätter en kommitté för att ta fram nyaförslag till förändringar inom arbetsrättens område.Vi har inte kunnat lägga konkreta förslag i depropositioner vi nu diskuterar på grund av att demåste lagrådsremissas och i vissa fall måste mansäga upp vid vissa fastställdadatum. I och med att vi vill behålla rättstryggheten,av förklarliga skäl, innebär det begränsningar förnär vi kan genomföra de förändringar i arbetsrättensom vi anser att det finns skäl att göra med hänsynspeciellt till de mindre företagens situation. Vigenomför förslag till förändringar i beskattningen --förhoppningsvis med beslut -- även när detgäller riskkapitalförsörjningen och avregleringen.Men det är inte nog med dessa förslag som vi harlagt i propositionerna.Vi har för avsikt att gå vidare för att steg för stegförbättra de små företagens situation och att ändraklimatet. Att ändra inställningen från sittanderegering och riksdag ger en mycket positiv ochuppskattande syn på de små företagens betydelseför svenskt näringsliv och på svensk förmåga tilltillväxt och ökad produktivitet. Vi behöver inteminst vända riskkapitalflödena i där alltförmycket riskkapital har flödat ut och1990 till kontinenten. Vi har fått tillbaka väldigtlitet riskkapital. Det bevisar direkt attföretagsklimatet i inte har varitkonkurrenskraftigt jämfört med våra viktigastekonkurrentländer.Vi föreslår och -- vilket jag hoppas -- vi fattar beslutom att vi skall få ett avskaffande avförmögenhetsskatten på arbetande kapital. Men vihar tagit den fulla debatten omförmögenhetsskatten som helhet. Det gör vi utifrånstrikt konkurrenssynvinkel. I har vi ju haften situation där förmögenhet placerad där den görnytta och skapar arbetstillfällen, nämligen iriskkapital och småföretag, har varit mycket hårtbeskattad, medan förmögenhet som placerats ifastigheter, jordbruk och dotterbolag utomlands ipraktiken inte haft någon förmögenhetsskatt. Dethar lett till fel allokering av kapital, det har lett tillfel utveckling i samhället och även bidragit tillspekulationsekonomin som sådan. Vi menar skall se till att få konkurrenskraftigbeskattning på de områden där pengarna gör denbästa nyttan, nämligen i småföretagen och påriskkapitalmarknaderna. Där skapar dearbetstillfällen och där skapar de nyakonkurrenskraftiga industrier. Det är därför vi tarstriden och diskussionen om förmögenhetsskattensom helhet. Vi måste få en konkurrenskraftigförmögenhetsskatt och en konkurrenskraftigrealisationsvinstskatt jämfört med vad som gäller ivåra viktigaste konkurrentländer.Fr.o.m. ökar viriskkapitalförsörjningen för de mindre företagenjämnfört med vad socialdemokrater ochvänsterpartister genomdrev föregående vår. Vi sertill att vi helt och hållet tömmersmåföretagarfonden på pengar och för över dem tillde nuvarande statliga riskkapitalföretagen.Därmed ökar vi deras kapital för att kunna stöttaoch även bredda deras förmåga att inte bara tillföraeget kapital, utan även ge ett antal olika former avlån för att kunna öka försörjningen av riskkapitaltill småföretagen. gör vi en stegvisprivatisering av de statliga riskkapitalen. Vi tar detsom en del av avvecklingen avlöntagarfondsystemet i och med attsmåföretagarfonden kommer frånlöntagarfondssystemet.Vi har sagt att en tredjedel av dessa pengar skall gåtill någon form av spetsuniversitet. Vi har sagt attavkastningen från de här riskkapitalföretagen skallgå till stiftelser runt dessa universitet. På detta sätttar vi bort statens inblandning i det hela och fårstrikt kommersiellt verkande riskkapitalföretag,gärna med en ökande andel direkt privat kapital idem. Framför allt skär vi av statsmakten från dem.Under kommande år kommer vi att lägga förslag form av villkorslån som har varit grunden för allas.k. Det är ettsätt att se till att vi får kapital till långsiktiga projektoch riskprojekt i de små företagen som överbryggarklyftan mellan olika typer av forskning och tekniskutveckling och kommersiella idéer. Vi gör det efterutländsk förebild.Under februari månad kommer vi att presenteraförslaget till s.k. eget kapitallån där vi ånyoförsöker gifta samman kapital med kunnande, föratt på det sättet stärka de mindre företagensförmåga att konkurrera. Där kommer vi att ha enform av statliga lånegarantier, men man ställerockså litet krav på de nya företagarna att de skallkunna uppvisa någon form av affärsplan ochbudget. Man ställer även en form av bollplank tillförfogande, t.ex. en gammal företagare eller engammal entreprenör som kan fungera sområdgivare och hjälpledare till den som skall startaoch driva ett företag. Det har visat sig oerhörtframgångsrikt när det gäller att driva framsmåföretagandet i . Jag är heltövertygad om att med en stegvis övergång till ettsådant system i kommer vi att fåmotsvarande positiva effekter.Vi gör en del avregleringar också. I plan- ochbygglagen tar vi bort en del detaljregleringargenom att man skapar möjligheter tillöverklagande. Därmed skapar man förutsättningarför en väsentligt friare etableringsrätt. Denkommer att innebära att olika typer av försök attstoppa lågprisbutiker inte längre kommer att varamöjliga.Vi har även lagt en avregleringsplan på statistiskacentralbyrån. Vi har också börjat titta pårättssäkerheten i skattesystemet, inte minst medAlvgard-fallet som exempel. Vi skall självfallethålla en effektiv beskattning, men den skall vararättssäker. Vi försöker bryta upp offentligamonopol. Vi kommer att göra omfattandeförändringar i konkurrenslagstiftningen för att fåden mer EG-anpassad och dessutom mer effektiv såatt vi får en ökande andel konkurrens på svenskmarknad.Vi gör alltså ett stort antal åtgärder. Man kan barakonstatera att stora delar av Företagarnasriksorganisations småföretagarprogram därmedredan har uppfyllts av den sittande regeringen. Vihar prioriterat småföretagen. Vi har klart sagt ut attde mest skadliga skatterna faktiskt träffarsmåföretagen. Därför måste vi ta itu med dem förstpå dagordningen. Vi vill satsa på ökad tillväxt. Vivill satsa på ökad produktivitet.