prot · GE0979 · 1991-03-15 00:00:00 — Jag tyckeratt man faktiskt har förbisett behovet avskyddsmasker på passagerarfartyg. Jag tyckerdärför att det är viktigt att regeringen tar upp detoch driver den frågan. Ett passagerarfartyg är enmycket unik miljö. Inträffar en brand är det faktisktsom att bli fångad i en fälla. Därför är det viktigt attge människor ett rimligt skydd.Det här har rederierna uppmärksammat, ochmånga har börjat köpa in en rökhuva. Menproblemet med den är att den ger skydd i , och det är enligt min mening för korttid för att garantera att man hinner upp och hinnerutrymma ett fartyg. Därför tycker jag att det ärviktigt att regeringarna i de här länderna verkligenställer bestämda krav -- möjligen kan göradet ensamt -- på skyddsutrustning och på att denskall klara . I och för sig tyckerjag att rederiernas initiativ är bra, men saken måsteså att säga belysas helt och hållet. Då tror jag är tvungen att ställa högre krav än vi har gjorthittills.Det finns en dansk journalist som heter mycket noggrant har studerat det här och ävenjämfört fartygsbränder med hotellbränder ochkommit underfund med att det är just den farligarökutvecklingen som dödar människor.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:155Anf. 19 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill meddela att interpellation nr155 av om postverketsdataregister på grund av hög belastning ej kanbesvaras inom den föreskrivna tiden. Jag harkommit överens med om attbesvara denna interpellation den 15 april 1991.6 § Svar på interpellation 1990/91:146 omamerikanska desertörerAnf. 20 Statsrådet ():Herr talman! har fått enförfrågan om kan ta emot amerikanskadesertörer från . De vill inte blikommenderade till kriget vid ochönskar komma till . Mot denna bakgrundhar ställt två frågor till mig.Eftersom genom beslutet den 13 december1989 begränsade asylrätten för krigsvägrare ställsfrågan om en undantagsregel annat än tillfälligt äröverordnad en lagfäst bestämmelse. Den andrafrågan som ställs är hur länge undantagsregeln skallgälla.Anna av ställde sin interpellationredan den 12 februari, och jag beklagar att jag intekunnat besvara den tidigare. Den förfrågan somAnna har fått om amerikanersom inte vill bli stationerade till kriget vid saknar aktualitet, och vi gläds allaåt vapenstilleståndet.De frågor som har ställt tillmig i sin interpellation gäller regeringens beslut den13 december 1989.Låt mig än en gång få upplysa, att den bestämmelsesom låg till grund för regeringens beslut den 13december 1989 är reglerad i lag. Denna regel finnsi 3 kap. 4 § andra stycket punkten 2 utlänningslagen(1989:529). Där stadgas nämligen att asyl får vägrasasylsökande om det finns särskilda skäl att intebevilja asyl.Genom decemberbeslutet fastslogs dock attasyl skall beviljas om det föreligger ett särskiltstarkt skyddsbehov. Prövningen sker utifrån ensamlad bedömning av samtliga omständigheter idet enskilda fallet. Det avgörande bör som eljestvara den enskilde individens situation.När det gäller hur länge vi skall tillämpautlänningslagens regler om inskränkning iasylrätten, vill jag erinra om att inströmningen avasylsökande var lika stor som rekordåret1989. Det går inte att i förväg ange en tidpunkt närläget har förändrats så mycket att en återgång ärmöjlig.Anf. 21 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Självklart beklagarockså jag att svaret har dröjt så länge att frågan harblivit inaktuell. Men skälet till det är bra.Under den tid som gått har jag fått två skrivelsersom det kan vara intressant att resonera kring. , lustigt nog, skriver man så här:''Jag kan inte svara på om det faktum att ocksåSverige har ställt sig bakom FN-resolutionen omkrig betyder något för svensk villighet att accepteraamerikanska krigsvägrare. Det får man frågapolitikerna om.'' Det vore intressant att få del avMaj-Lis Lööws funderingar kring detta.Jag har i min hand ett tidningsklipp vars innehåll iviss mån motsäger vad säger i dag.Artikeln i fråga handlar om vad advokaten har skrivit. Han säger bl.a.:''Beslutet om skärpta asylregler från december 1989tillämpas som om det vore en lag. Detta gör attsvensk flyktingpolitik styrs av en undantagslag. ''Det förstnämnda säger också har fört ett asylfall tillregeringsrätten för att pröva om beslutet om skärptflyktingmottagande har laglig grund. Det var ibörjan av februari. Jag har försökt få kontakt medregeringsrätten men har misslyckats med det.Därefter har detta papper sjunkit djupare ned ipappersmassan på skrivbordet. Men också på denhär punkten kan jag kanske få ett besked avstatsrådet artikeln står vidare:''Decemberbeslutet avgränsar asylrätten till attenbart gälla flyktingar enligt Genèvekonventionensdefinition. Därmed gäller i praktiken inteutlänningslagens asylskäl för krigsvägrare och defacto-flyktingar, det vill säga sådana som påpolitiska grunder har särskilda skäl att få stanna.I propositionen till den nuvarande utlänningslagenanges att undantagsregler för flyktingmottagandetkan motiveras när en stor anströmning avasylsökande medför kraftiga påfrestningar församhället. ''Det är väl att det är så. Åtminstone sågvi att det var omöjligt att klara av det på annat sätt.Ett sådant läge rådde , men gör detdefinitivt inte , säger . Menfortfarande gör invandrarverketundantagsklausulen till regel. Att tillämpaundantagsregler kontinuerligt, utan att lagändringgörs, kan lagligen inte ske när de förutsättningarsom anges i lagen inte föreligger, skriver HansBredberg till regeringsrätten. kom drygt 5 000 flyktingar till Sverige.Men minskade antalet drastiskt, och ärnu mindre än 2 000 . Detta, menar , är en indikation på attflyktingsituationen i väsentligt har ändrats.Fallet som skall prövas av regeringsrätten, skriverHans Bredberg, gäller en ryska som fått avslag påsin asylansökan, både av invandrarverket ochregeringen. Enligt utlänningslagens definition ärhon en de facto-flykting, en grupp som enligtdecemberbeslutet alltså inte får stanna.Invandrarverket påpekar i sitt avslag att verketstöder regeringens beslut , och regeringenpåpekar i sitt avslag att den delar invandrarverketsbedömning. Beslutsmotiveringen är helt orimlig,säger . Det är som när den enaåsnan kliar den andra, tillägger han.Jag vill gärna få ett motdrag från statsrådet på den här artikeln.Anf. 22 Statsrådet ():Herr talman! Då får väl den ena åsnan försöka geett svar. Jag ställer mig dock tveksam till att föra endebatt med Hans Bredberg via afRantzien här i kammaren.Anna tar upp två frågor i sininterpellation. Den ena handlar om huruvidaamerikanska desertörer från , som inteville ge sig av till kriget i , skulle fåkomma hit. Det har blivit och var väl redan då enhypotetisk fråga på så sätt att den aldrig behövdeprövas. Såvitt jag vet var det aldrig någraamerikanska desertörer som sökte sig till Sverigeför att få en på den grunden. Men frågan har,som jag påpekade, blivit överspelad genomvapenstilleståndet. Lyckligtvis behövde vi aldrigpröva den saken. Självklart måste dock fall, somhar sin grund i en vägran i att delta i en militäraktion beslutad av FN, ett beslut som stårbakom, inta en särställning i detta avseende. Attdet i sådana fall skulle fordras särskilt starka skälför uppehållstillstånd här ligger i sakens natur.Det är utomordentligt svårt att uttala sig merprecist än så, eftersom det i detta fall precis som ialla andra fall är de sammantagnaomständigheterna i de individuella ärendena sommåste ligga till grund för ett beslut. Vi har överhuvud taget inte haft något sådant ärende att taställning till.Den andra frågan handlar om hur länge undantagetfrån de kriterier för asyl som ligger i botten i lagenskall gälla. Jag har pekat på att också det grundarsig på en lagparagraf som har antagit.Självklart är målsättningen att komma tillbaka tillett förhållande där den lag som ligger till grund förutlänningslagstiftningen gäller. Ingen har någonsinifrågasatt att detta har varit ett undantag på grundav speciella omständigheter.Jag har sagt att ett par förutsättningarmåste finnas för att vi skall kunna återgå till dekriterier som gällde . Vi harfortfarande 30 000 människor på förläggningar. Vihar ofta här i kammaren fått kritik för att dessaförläggningar inte är av bästa beskaffenhet. Detfinns förvisso dåliga förläggningar, och vi behöverfå fart på genomströmningarna i förläggningarna såatt det blir möjligt att minska behovet avförläggningsplatser. En annan sak gäller de långaväntetiderna. Även om vi nu kan glädja oss åt attväntetiderna börjar pressas nedåt är de fortfarandeför långa, och det är antalet ärenden som är boveni det dramat. Vi vill alltså veta att vi är på väg attöverbrygga dessa svårigheter, och vi har också sagtatt vi vill veta om den senaste tidens lågainströmning av flyktingar och asylsökande harstabiliserats. Inströmningen kanske inte kommeratt vara så låg som den är , men vi hoppas attden skall ligga på en hanterbar nivå. Det finnsnämligen stora osäkerhetsfaktorer härvidlag. Förstvar det Gulfkrisen, men vi följer också mycket nogautvecklingen i vårt närmaste grannskap, dvs. iSovjet, för att se att vi inte tillföljd av utvecklingendär får en stor inströmning av asylsökande.Jag är förhoppningsfull om att vi skall kunnakomma till rätta med dagens situation både vadgäller de asylsökande, förläggningsverksamhetenoch väntetiderna. Vi skall väl också hoppas attutvecklingen i världen fortsätter att vara sådant attvi slipper få ytterligare stora flykting- ochasylströmmar. Det kan vi få om det inträffar någotdramatiskt och beklagligt någonstans i världen.Anf. 23 ():Herr talman! Jag förstår mycket väl att det här rörsig om oerhört svåra frågor, med tanke på detosäkra läget i världen. På en av mina frågor fick jagdock aldrig något svar. Den gäller det intressantakonstaterandet att advokaten haren åsikt som går stick i stäv mot statsrådets,nämligen om den nämnda undantagslagenverkligen kan tillämpas som vore den en lag. Jaghar själv inte fått reda på hur det gick iregeringsrätten. Jag uppfattade inte att statsrådetgav något besked på den punkten, men det är någotsom hon måste känna till.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1990/91:149 omidrottsrörelsens ekonomiska villkorAnf. 24 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka dels till att en utredning,syftande till att ideella föreningar får avdragsrättför ingående mervärdeskatt, snabbt genomförs,dels till att en utredning genomförs om de ideellaföreningarnas avgifts- och skattesituation. Fråganhar ställts mot bakgrund av den genomfördaskattereformen och idrottsrörelsens ekonomiskavillkor.En av utgångspunkterna för den reformerademervärdeskatten har varit att de dolda ellerindirekta subventioner som tidigare förekommit imervärdeskattesystemet i form avreduceringsregler eller undantag från skatteplikteni möjligaste mån bör undanröjas. I den mån enverksamhet -- trots dessa utgångspunkter -- ändå avnågon anledning bör stå utanför den generellabeskattningen, bör detta inte innebära annat än attden som omsätter den skattefria varan ellertjänsten helt står utanför mervärdeskattesystemet.S.k. kvalificerade undantag bör således över huvudtaget inte förekomma.Med dessa utgångspunkter anser jag det uteslutetatt införa en ordning som innebär att en vissverksamhet får en generell avdragsrätt förmervärdeskatt utan att motsvarandeskattskyldighet föreligger, i synnerhet som dennaordning skulle betingas enbart av subventionsskäl.Jag är således inte beredd att medverka till att enutredning med det angivna syftet genomförs.I fråga om de ideella föreningarnas skattesituationi övrigt har stiftelse- och föreningsskattekommittén(Fi 1988:03) i uppdrag att göra en översyn av bl.a.de ideella föreningarnas inkomst- ochförmögenhetsbeskattning. Vad gäller de socialaavgifterna kan påpekas att regeringen i proposition1990/91:76 har föreslagit att ersättning som enidrottsutövare erhåller från en ideell förening inteskall räknas med vid beräkning av sjukpennings-och pensionsgrundande inkomst av anställning ochinte utgöra underlag för arbetsgivaravgifter om denunderstiger ett halvt basbelopp . Riksdagenhar fattat beslut på grundval avpropositionen (SfU10, rskr. Jag anser motden angivna bakgrunden det inte heller påkallatmed något ytterligare utredningsarbete inom detaktuella området.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Det är precis som statsrådet säger så, attinterpellationen är ställd mot bakgrund avskatteomläggningen. Men huvudorsaken till att jaghar ställt interpellationen är en del uttalanden avidrottsministern, och det är också anledningen tillatt jag i första hand riktade interpellationen tillhonom. Det har förekommit diversemotsägelsefulla uttalanden, som jag skall be att fååterkomma till.Först vill jag konstatera att biträdandefinansministern ger mycket raka och klara svar påde frågor jag har ställt. Jag måste säga att jag drarden slutsatsen att det här saknas en viss känsla förbreddidrottens ekonomiska situation.Under hela 1990 förekom en debatt om vilkaeffekter skatteomläggningen skulle få föridrottsrörelsen. Bl.a. statsrådet ochstatsrådet lovade då, att om det blevfråga om negativa effekter så skulle man vidta''motverkande åtgärder''. Av det har vi inte sett såmycket förutom socialavgifterna, som statsrådetalldeles nämnde. Den stora delen, dvs. denökade mervärdesbeskattningen, som kostar densvenska idrotten mellan 300 miljoner och 400miljoner , är man emellertid inte allsberedd att åtgärda. Jag kan bara konstatera att densvenska regeringen uppenbarligen anser att ideelltarbete och ideell verksamhet skall vara med ochbetala en redan totalt finansierad eller t.o.m.överfinansierad skatteomläggning.Jag ställde som sagt min interpellation på grund avatt det uppenbarligen finns en spricka i regeringeni fråga om hur skatteomläggningen skall drabbaidrotten. Det var därför jag riktadeinterpellationen till idrottsministern. Han harnämligen, bl.a. i brev till Västgötaidrotten,uppmanat idrottsrörelsen att försöka bildaekonomiska föreningar och att avstå från att taemot kommunala bidrag till drift av anläggningarnaoch i stället låta kommunerna betala sådant själva.Jag kan inte tolka det på annat sätt än att man serdetta som en möjlighet att minska föreningarnaskostnadsbörda, vilken är en direkt följd avskatteomläggningen.Jag måste då fråga det statsråd som är här : Ärdet statsrådets och regeringens mening att densvenska idrotten skall söka sig fram på vägar sominnebär att man exempelvis bildar ekonomiskaföreningar för att slippa momskostnader? Detta äri så fall för den svenska breddidrotten i allmänhetnågonting helt nytt, någonting man inte alls harnågon vana av och som man heller inte förknipparmed breddidrott i allmänhet.Jag skall också i det här sammanhanget helt kort taupp en annan sida av idrottens ekonomi. Det gällerdet faktum att idrotten har fått alltstörre bekymmer att hävda sig på ett traditionelltfinansieringsområde, nämligen spelmarknaden.Jag tar upp detta utifrån den utgångspunkten att destatliga spelen och lotterierna som bekant har vuxitväldigt mycket . Detta harlett till att idrottens del av spelmarknaden harminskats högst väsentligt. Man räknar med attspelmarknaden omsätter ungefär 20 miljarderkronor i vårt land, och denna marknadökar . Idrotten får en mindre delav den totala spelmarknaden på grund av att statenkonkurrerar på andra villkor än dem man har inomidrottsrörelsen. Idrottens spel är ju mycketbegränsade när det gäller vinster, och man harkrångel när det gäller tillstånd och liknande. Dettagör att idrotten kommer i ett givet underläge.Vi har sett att man aktualiserar ytterligaretvå nya spel, kallade Safari och Spader. Jag måstedå ställa frågan om detta kan anses stämma överensmed vad man har uttalat från statligt håll,dvs. att de statliga spelen inte ytterligare bör fåbreda ut sig på de ideella spelens bekostnad. Dettasades i lotteriutredningen. Menvi ser en fortsatt ökning av antaletstatliga spel och lotterier. Här skulle man annarskunna låta idrottsföreningarna vara med ochkonkurrera på lika villkor genom att slopa debegränsningar som gäller för pennningvinster ochliknande. Är statsrådet beredd att medverka till ensådan utveckling?Anf. 26 Statsrådet ():Herr talman! säger att mitt svarandades en brist på förståelse för breddidrottenssituation. Jag kan inte förstå en sådan tolkning. Vadjag har redogjort för är de skatteregler som gällerefter skattereformen, de regler som gäller såväl föridrotten som för andra folkrörelser och även förgrupper i övrigt. Jag har där klart angivit syftet ochinriktningen bakom de förändringar som har gjorts,inte minst på mervärdeskattens område.Det är riktigt att vi på ett tidigt stadium sade, att iden mån vi kunde upptäcka allvarliga negativaeffekter för ideella folkrörelser, inkl.idrotten,skulle vi också kompensera dem för detta. Vi harkunnat notera att det helt klart har uppstått vissakostnadsökningar till följd av inte minst de ökadeindirekta skatterna.Vad man också bör komma ihåg, och som alltförofta glöms bort i debatten, är de positiva effektersom skattereformen innebär även förfolkrörelserna och för samhället i stort. Vi skall integlömma bort att vi på detta sätt ger svenska folketen ökad köpkraft motsvarande inemot 100miljarder kronor. Det vore mycket förvånande omman inte även inom idrottsrörelsen kunde vara merframgångsrik och konkurrera med en del av depengarna. Jag är övertygad om att detta kommeratt ske.Trots detta lade vi emellertid i budgetpropositionenfram förslag om förbättringar på olika områden.Där avsattes en ram på förökat stöd till folkrörelserna. Vi har anledning attförmoda att merparten av de pengarna kommer attgå till idrottsrörelsen i form av kraftigt förbättratlokalt aktivitetsstöd.Inom parentes sagt är detta ett stöd som över huvudtaget inte skulle ha varit kvar om det parti som StigBertilsson tillhör hade fått möjlighet att förverkligasina intentioner . Tanken var judå att man helt skulle avveckla detta stöd. Viförbättrar det nu kraftigt i stället, och jag vet inom idrottsrörelsen sätter stort värde på det.Men det är inte bara den förändringen som äraktuell, utan det sker även andra uppräkningar avanslagen till idrotten. Här ingår också någontingsom man fäster mycket stor vikt vid, nämligenavgiftsbefrielsen för inkomster upp till ett halvtbasbelopp. Detta har av idrottsrörelsen värderatstill mellan 150 milj.kr. och 200 milj.kr. Jagtror att det möjligen är högt räknat, men det äridrottsrörelsens beräkningar, och det visar att manuppenbarligen tillmäter detta en mycket stor vikt.I anknytning till detta vill jag också säga några ordom vad som sker på spelområdet. Det är inte sant,som säger, att de statliga spelenbreder ut sig på bekostnad av folkrörelsernas spel.Under de senaste åren har tvärtom de statligaspelen stagnerat. Om man tar hänsyn tillinflationen har de i själva verket minskat iomfattning. Det sker på detta område en vissutveckling. Gamla spelformer sjunker undan, ochnya kommer till på grund av att folk har nyaönskemål och nya vanor. Då måste man ändå tillåtade statliga spelbolagen att anpassa sig till detta.Totalt sett är det alltså ingalunda fråga om någonexpansion, utan en mycket svag utveckling.Vi har dessutom i stigande utsträckning medverkattill att de statliga spelbolagen i olika former ger stödtill idrotten. Tipstjänst har fått ökade möjligheteratt göra detta. AB Trav och Galopp -- som i och försig inte är statligt, men där staten i hög gradpåverkar reglerna i hög grad -- försörjer en helidrottsgren, en hel bransch som utvecklas mycketframgångsrikt i jämfört med de flesta andraländer.Skattereformen är inte överfinansierad. När manräknar in finansieringen i sin helhet finner manlikväl att svenska folket har fått en förbättradköpkraft . Vi tar således inte ut meraskatt än tidigare, snarare tvärtom.Slutligen finns det ingen spricka i regeringen. Jagskall inte upprepa vad som har sagts ikammaren. Den debatt som fördes mellanidrottsministern och får tala för sig.För min del kan jag nöja mig med att konstatera attsjälvfallet skall idrottsrörelsen liksom alla andralojalt följa de gällande skattereglerna. Man skallinte betala en krona mer än nödvändigt i skatt, menman skall inte heller ägna sig åt manipulationer somstår i strid med skattelagarna.Anf. 27 ():Herr talman! Med all respekt för statsrådet måstejag säga att ett svar som andas förståelse föridrottsrörelsernas situation skulle ha settannorlunda ut än det som vi har hört här . Jagskall gärna upprepa det jag tyckte var positivt,åtminstone som en övergångslösning. Det gällerförändringen av de sociala avgifterna. Regeringenhar där tagit hänsyn och tagit fasta på kritiken. Dethandlar kanske om 150 milj.kr., och det är bra.Den stora delen av kostnadsökningen hänförs sigdock ändå till den breddademervärdesbeskattningen. Det rör sig omåtminstone dubbelt så stora belopp somsocialavgifterna. Det slår framför allt mycket hårtmot breddidrotten och de små föreningarna.Vi har kunnat notera vissa kostnadsökningar för deideella föreningarna, säger statsrådet. Det rör siginte bara om vissa kostnadsökningar. Det finnsidrottsföreningar i vårt land som fårkostnadsökningar på somen följd av den nya och utvidgademervärdesbeskattningen. betala moms på energi. Det går åt mycketenergi när man skall hålla i gång en bandybana. Detkan röra sig om hundra till tvåhundratusen kronor.Det gäller föreningar som har byggt banor ideellt,därför att de från början inte har kunnat få hjälpfrån kommunen och andra. De hamnar nu i en heltomöjlig situation. Under det här året kommer vi attfå se effekterna av detta.När det gäller det lokala aktivitetsstödet är det intesant som statsrådet sade, att om hadefått bestämma så hade det inte funnits kvar. Detförslag som lade fram innebaratt vi tyckte att staten inte skall ge direkta bidragtill föreningslivet. Det skall framför allt skötas viakommunerna och riksidrotten. Därför tyckte vi skulle ta bort den statliga delen av det lokalaaktivitetsstödet. Det handlade då om ungefär 50milj.kr. Detta kan jämföras med de 300 milj.kr.som på ett bräde tas undan från idrotten genomökad momsbeskattning. Jag tycker att dessa siffrori hög grad talar för sig själva.Jag fick inget svar på frågan om statsrådet anser attekonomiska föreningar och liknande är enframkomlig väg. Det svar jag har fått är attbefrielse från mervärdeskatt inte är att tänka på.Kan statsrådet tänka sig momsregistrering förideella föreningar? Jag tycker att man skall försökahitta lösningar när man har ställt till med den härsituationen för den svenska idrottsrörelsen. Manbör inte vara så blankt avvisande till den situationsom har uppstått. Den är faktiskt allvarlig.Avslutningsvis vill jag konstatera att det statligaspelet har brett ut sig, och jag kanske får möjlighetatt återkomma litet till det.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Jag är ganska van vid att stå i dennakammare och svara på frågor och interpellationerfrån bl.a. olika riksdagsmän från moderatasamlingspartiet. Det genomgående är då enoerhörd klagan över skattereformen och desseffekter. Som motvikt kan jag konstatera att dennaskattereform får ett allt starkare stöd hos svenskafolket i takt med att man nu ser hur den fungerar iverkligheten. Klagolåtarna har ganska litet medverkligheten att skaffa.Som vanligt framförs krav på utgiftsökningar ochskattesänkningar. Det sägs aldrig ett ord om hurdetta skall betalas. Det är då inte konstigt att detgapar jättelika hål i det s.k. budgetalternativ sommoderaterna representerar. Det handlar om enlöftespolitik utan täckning. Det handlar omkonfetti som strös över svenska folket.Trovärdigheten är dock lika med noll, och varjeseriös betraktare vet att inte ens bråkdelen av alladessa löften går att genomföra i praktisk handling.Skulle ni ändå få chansen att göra det och verkligenhålla fast vid era löften, skulle det leda tillekonomisk katastrof.