prot · GE09105 · 1991-05-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:105Torsdagen den 2 majKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 24 och 25 april.2 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:180 till försvarsutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1990/91:KU36 och betänkande 1990/91:FiU29Jordbruksutskottets betänkande 1990/91:JoU284 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 25 aprilFöretogs till avgörande kulturutskottetsbetänkanden /91:KrU22--KrU28,utrikesutskottets betänkande 1990/91:UU21,betänkande 1990/91:KU35,finansutskottets betänkande 1990/91:FiU26 ochsocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU12 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 102).Kulturutskottets betänkande KrU22Mom. 1 (medelsanvisningen till Bidrag till Svenskariksteatern)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot91 för reservation 1 av m.fl. 43ledamöter avstod från att rösta.Mom. 9 (användningen av de medel som frigjortsgenom att verksamheten vid Skådebanan iStockholm upphört)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 10 (grundbelopp till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioner)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot150 för reservation 7 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 15 (medelsanvisningen till Bidrag till friateater-, dans- och musikgrupper m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU23Mom. 2 (stimulans av bokbussverksamhet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot38 för reservation 1 av och . 4 (permanentning av Konst där vi bor)Först biträddes reservation 3 av med 42 röster mot 36 förreservation 4 av och . 229 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan -- somställdes mot reservation 3 av ochMargareta -- genom uppresning.Mom. 8 (medelsanvisningen till Förvärv av konstför statens byggnader m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot60 för reservation 7 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 9 (stöd till )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 8 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU24Mom. 1 (fråga om översyn av arkivenspersonalsituation)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot55 för reservation 1 av m.fl..Mom. 2 (fråga om inrättande av nyaarkivarietjänster vid landsarkiven)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot37 för reservation 2 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 3 (fråga om inrättande avarkivlektorstjänster)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot37 för reservation 3 av och . 5 (lokaliseringen av mikrofilmning avkyrkobokföringsarkiven)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot40 för reservation 5 av och momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU25Mom. 2 (ett internationellt sekretariat vidriksantikvarieämbetet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 4 och 5 (beräknande av medel till vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 9 (beräknande av medel till information ochutvecklingsverksamhet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 37för reservation 3 av och . 10 (ett anslag för bidrag till Riksförbundetför hembygdsvård)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 37för reservation 4 av och . 16 (medel på tilläggsbudget till de centralamuseernas bevakningskostnader)Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 42för reservation 11 av och . 68 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 18 (medelsanvisningen till Centrala museer:Förvaltningskostnader)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 37för reservation 12 av . 19 (medelsanvisningen till Centrala museer:Vissa kostnader för utställningar och samlingarm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 58för reservation 14 av m.fl.Mom. 21 (beräknande av medel för anslagspostenArbetets museum)Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 18för reservation 17 av . 69ledamöter avstod från att rösta.Mom. 23 (för dekorativ konst)Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 57för reservation 19 av m.fl.Mom. 26 (grundbelopp till regionala museer)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 24 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU26Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot59 för reservationen av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Kulturutskottets betänkande KrU27Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU28Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU21Mom. 1 och 2 (vissa frågor ommedlemskapsansökan i EG, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 34för reservation 1 av och . 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (förhandlingarna om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 35för reservation 2 av betänkande KU35Mom. 1 (biskoparnas ställning i kyrkomötet)f4 > l11.5 > Anf. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Både i utskottets hemställan och i reservationenföreslås ändringar i lagen om svenska kyrkan.För en ändring i denna lag gäller sammabeslutsordning som i fråga om ändring avriksdagsordningen. Lagen kan alltså ändrasantingen genom två riksdagsbeslut medmellanliggande val eller genom ett beslut, omvilket minst tre fjärdedelar av de röstande ochmer än hälften av ledamöterförenar sig.Av utskottsbetänkandet framgår attlagändringen i förevarande fall önskas genomfördgenom ett beslut.Eftersom både utskottets hemställan ochreservationen kräver kvalificerad majoritetför bifall, kan dessa båda yrkanden inte ställasmot varandra i en avgörande omröstning. Förstmåste därför genom ett särskilt beslut medenkel majoritet bestämmas vilket av de bådayrkandena som skall kvarstå till ett slutligtavgörande. Beträffande sistnämnda yrkandeställs därefter propositioner på bifall och avslag,varvid för bifall krävs anslutning av den förutangivna majoriteten av minst tre fjärdedelar avde röstande och mer än hälften av riksdagensledamöter.Utväljande av yrkande för slutligtställningstagandeUtskottets hemställan antogs för slutligtavgörande med 210 röster mot 97 förantagande av reservationen av . för slutligt avgörande. 3 ledamöteravstod från att rösta.Slutligt avgörandeUtskottets hemställan bifölls med 307 röstermot 1 för avslag, dvs. utskottets hemställan hadebifallits med minst tre fjärdedelar av deröstande och mer än hälften av riksdagensledamöter. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2--4Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU26Mom. 1 (en effektivare statlig lokalförsörjning)Utskottets hemställan bifölls med 211 röstermot 98 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 2--6Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU12Mom. 2 (inackorderingstillägg)Utskottets hemställan bifölls med 220 röstermot 90 för reservation 1 av . 6 (särskild utredning avstudiemedelssystemet)Först biträddes reservation 6 av GullanLindblad m.fl. med 131 röster mot 39 förreservation 7 av och . 138 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 138röster mot 136 för reservation 6 av GullanLindblad m.fl. 33 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 8 (inkomstprövning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 10 av -- bifölls medacklamation.Mom. 27 (teckenspråksundervisning)Utskottets hemställan bifölls med 290 röstermot 19 för reservation 29 av RagnhildPohanka.Mom. 28 (huvudmannaskapet förstuderandehälsovården)Utskottets hemställan bifölls med 204 röstermot 105 för reservation 30 av . 30 (bidrag till studerandehälsovården)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 31 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 32 (reserabatter för studerande)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 34 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.5 § betänkande1990/91:LU33 Kontobaseratpenningmarknadssystem (prop.1990/91:106).Förste vice talmannen konstaterade att ingentalare var anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.6 § Internationellt utvecklingssamarbeteFöredrogsutrikesutskottets betänkande1990/91:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete (prop. 1990/91:100 delvis).Anf. 1 a ():Fru talman! Varje människa är unik, medresurser som hon eller han bör få utveckla i frihetoch efter eget val. Detta har jag tidigaredeklarerat i biståndsdebatter. Jag vill ocksåupprepa en annan grundprincip i den moderataideologin, nämligen att när vi vill ge människorökad frihet och ökad valfrihet, ställer vi ävenkrav på ökat ansvar.Gäller den här synen på människan ochsamhället bara ? Nej, våra principer ärglobala. Barn i alla delar av världen skall hasamma möjligheter till en god start i livet.Det har gått förra storabiståndsdebatt. har världensbefolkning ökat med 90 miljoner människor.Sedan dess har miljontals barn fötts till fattigdom,svält och sjukdomar. som vi dagligenfår rapporten om den kurdiskaflyktingkatastrofen är vi medvetna ommänskliga tragedier i andra delar av världen,inte minst i söder om % av befolkningstillväxten äger rum i , påpekar ett enhälligt utskott. Det ärmärkligt att både SIDA och regeringen underen följd av år har varit så ljumt intresseradeoch engagerade i insatser för att dämpa denenorma befolkningstillväxten. Att dettafattiga med sina 23 miljonerfördubblar sin folkmängd borde välfå vilken biståndsarbetare som helst attifrågasätta biståndsinriktningen. Skulle Sverigedubblera sin befolkning med nuvarandebefolkningsutveckling skulle det ta 311 år.Det är emellertid tillfredsställande att det sketten åsiktsförändring i SIDA och regeringen. Nutycks man ha börjat prioriterabefolkningsfrågor. Det är likatillfredsställande att ett enhälligt utrikesutskottmed sitt yttrande på s. 70 och 71 i betänkandenr 15 och med ett uppräknat belopp för ökadeinsatser på familjeplaneringsområden gerregeringen klart besked.Fru talman! har detsvenska biståndet debatterats alltmer. Visstfinns det mycket som är bra. Visst kan man visaupp många framgångsrika projekt. Visst ärbiståndsarbetarna, både hemma och ute påfältet, besjälade av uppgiften. Men harde kritiska debattinläggen ökat. Krav på omprövning har höjts. Det ärdags för utredning, anser många i likhet medvad både och vi moderater iutskottet kräver i två olika reservationer.Låt mig få citera ur ett av alla dessadebattinlägg. fanns enbrännpunktsartikel i medrubriken ''En rejäl biståndsdebatt krävs''. Det varOlle Murelius som inledde artikeln med:''Vi måste komma bort från fixeringen vidvolymtänkandet i biståndet. Det är intevettigt att automatiskt överföra ökande resursertill länder som inte kan använda dem för attåstadkomma önskade förändringar. Biståndetkan därigenom försena, ja, rent av hindra deframsteg som det avser att underlätta. ''har så rätt. Jag villuppmärksamma kammarens ledamöter påvårt s.k. särskilda yttrande, längst bak ibetänkandet. Jag beklagar att mina vänner ifolkpartiet envisas med denna procentdebatt.Att man dessutom alltmer ivrar för etttvåprocentsmål, gör inte saken bättre. Att dubbla14 miljarder till 28 miljarder vore synnerligenoklokt när reservationerna bara ökat undersenare år. Det påstås att det ligger 8 miljarder iriksbanken oanvända. revisorergranskar f.ö. detta.Nej, bästa kolleger i , det är viktigareatt diskutera kvalitén i biståndet. Jag måste fåcitera ur en artikel i senaste numret av ''Sluta tjata om procenten''. I ledarenfinner man bl.a. följande:''Tjatet om procenten har domineratbiståndsdebatten inom den liberala rörelsenoch utgjort en spjutspets i kritiken motsocialdemokraterna och . Dåbudgetalternativen presenteras förvandlasbiståndsanslaget till en inrikespolitisk tävlan iatt vara god. ''Jag erkänner gärna att varit allmäntpådrivande i den biståndspolitiska debatten underårens lopp, men när ni i den nuvarandesituationen på allvar framför kravet påfördubbling av biståndet till dvs. 28miljarder, dvs. med Liberal Debattsvokabulär eftersträvar att vara dubbelt så god,då kan vi inte vara med.Olof Murelius säger i sin debattartikel att detnya i debatten är krav på respekten förmänskliga rättigheter som folkrättsligtförpliktande och därigenom ett villkor förbistånd. För oss moderater är inte detta nytt. Vihar konsekvent protesterat mot det svenskabiståndssamarbetet med diktaturer ochenpartistater.Olof Murelius säger att han inte tror på villkor,såvida de inte ställs gemensamt avgivarländerna t.ex. genom kommittéför utvecklingsbistånd. I detta avseendetänker Murelius fel. Om vi moderater efterinternt funderande och diskussion kommer framtill en sålunda väl genomtänkt uppfattningoffentliggör vi denna uppfattning. Vi väntar intepå att den politiska vinden blåser så att sägarätt. Vår skyldighet som politiker är att oavsettpolitiska vindar deklarera vår uppfattning.Som protesterar vi mot att Sverigehar biståndssamarbete med enpartistater, ochdiktaturer där brott mot de mänskligarättigheterna begås. Det är ,, , , ,, , och Vietnam.Vi måste ställa villkor. Vi moderater föreslår attbiståndet skall trappas ner under en 5-årsperiodom det inte sker något i demokratisk riktning.Det kan man inte göra, säger biståndsministernoch regeringen. Det låter nästan patetiskt närbiståndsministern i anföranden och debattartiklarsäger att hon pratar med diktatorn i dessaländer om demokrati. Vad bryr sig enenvåldshärskare och i flera fall mördare om vaden snäll dam från säger till honom?Men skulle hundratals miljoner i pengar utebli,skulle diktatorn bli orolig. Vi vet ju att delarav vårt stöd inte når ut till de fattiga i städernasutkanter och landsbygden. Vi vet ju att mycketpengar hamnar i härskarens nomenklatura,maktelit och byråkrati. Vi vet att korruptionen ärutbredd.Fru talman! Jag talar med dessa ledare fördiktaturer och enpartistater, sägerbiståndsministern. Det skulle vara intressant atthöra vad hon säger och hur hon säger det.Hur ofta sker detta? frågade jag mig. Träffarbiståndsministern en diktator flera gångerunder en mandatperiod eller ? Dåfår jag veta att av de länder jag tidigare nämndebesökte biståndsministern endast ochTanzania . Det framgår inte avregeringens reselista om biståndsministernträffade presidenten i Uganda.Tanzania-besöket -- i -- avsåg ettSADCC-möte. Det blev väl knappast tid över förett längre, allvarligare samtal med presidenten.Under 1990 gjorde biståndsministern 14 resor.Under enbart tre resor dvs. till ijanuari, till och till Vietnami juni kunde dessa allvarliga samtal om demokratiha förekommit med resp. statschefer, om nubiståndsministern över huvud taget fick träffadem. har biståndsministern besöktBurkina Faso, och --alltså inte någon av enpartistaterna blandSveriges programländer.Till detta kommer att en mängd representanterför har besökt biståndsministernsedan 1988. Bland besökarna finner man CostaRicas planeringsminister, statssekreterare förplanering och ekonomi, Vietnamsskogsminister, biståndsminister,industri- och energiminister,-- numera en flerpartistat med friaval -- statsminister och Nicaraguasutrikesminister. I den här listan finner jag inteen enda statschef eller diktator. Med andraord, fru biståndsminister, vad skall vi tro om erapåståenden om att ni minsann pratar med dem omdemokrati?Fru talman! skriver i enartikel ''Ska u-hjälp ges till terror?'' Jag citerar:''väntas besluta om att göraUganda till programland -- -- --. Förslaget är enskandal och vittnar om regeringens och SIDAscynism när det gäller demokrati och mänskligarättigheter utanför gränser. ''Här vill jag säga att vi moderater som enda partiavvisar förslaget. ökar anslagetmed 10 milj.kr.För det första tror vi inte påprogramlandsprincipen. Projektmetoderna måstevara bättre. För det andra är endiktatur. kom från Ugandaför och har alltså en hel delatt berätta. Visst får det finnas partier,berättar ; det säger också densvenska regeringen. Men hävdar man en annanåsikt än presidenten och diktatorn så försvinnerman. Var god observera, äradekammarledamöter: då försvinner man.Visst råder det pressfrihet, säger den svenskaregeringen. Men är journalisten kritisk,försvinner hon eller han, skriver MagnusBrohult. I bästa fall blir det rättegång. Sedan försvinner journalisten. Och med skall vi habiståndssamarbete!Det är uppseendeväckande att regeringen sådemonstrativt struntar i vår debatt om demokratii våra programländer.Utskottsbetänkandet är omfattande. Jag harberört enbart några av frågorna. ochEva skall komplettera. Jag måsteslutligen bara markera vårt avståndstagandefrån förslaget att slå ihop IMPOD, Swedfundoch SIDAs industribyrå till det som skallheta SITCO. Förslaget bygger för det första påskrivbordsbyråkraters vänsterflum. För det andrabygger det på brist på kunskaper ocherfarenheter från import- och exportverksamhet inäringslivet. Om det skulle bli en annanregering är en av mina förhoppningar påden regeringen att frågan omprövas.Slutligen vill jag vädja till utskottets ledamöteratt begära rösträkning på så få reservationer sommöjligt. Det är ju väldigt många i det härbetänkandet. Vi har viktigare saker att göra än attsitta här i timmar och räkna röster på varendareservation. Således kommer jag att begärarösträkning bara på en enda, nämligen nr 14.Att vi står bakom alla våra övriga reservationer ärsjälvklart, fru talman.Anf. 2 ():Fru talman! har erfarenhetav offentlig biståndsverksamhet. Och långt innanstatlig u-hjälp var påtänkt bedrev missionen verksamhet i flera u-länder.Vilka lärdomar och slutsatser kan vi dra av alladessa år av u-landsbistånd i olika former? Vilka ärresultaten av alla dessa satsningar? Görbiståndsmiljarderna någon nytta? Kort sagt: Nårhjälpen fram?Det finns inga enkla och entydiga svar på dessafrågor.En erfarenhet som jag tror att vi alla kan skrivaunder på är att bistånd är svårt. Det är kompliceratatt arbeta i fattiga länder just på grund av att de ärfattiga. Riskerna att misslyckas är påfallande ochuppenbara. Där exempelvis analfabetism råder ärdet svårt att nå fram med rätt information. Därinfrastruktur saknas i form av vägar, broar ochtransportmedel är det svårt att arbeta effektivt. Detsom vi i vår del av världen tar för givet vad gällersnabba kommunikationer, postgång, telefon, etc.existerar inte eller fungerar dåligt i mångabiståndsländer.Och svårigheterna är särskilt stora i den länderkretssom prioriteras i det svenska biståndet, nämligen deallra fattigaste länderna. Och är detockså svårt att mäta och bedöma resultaten. Detkan ta innan en biståndssatsning kanutvärderas tillfredsställande i fråga ommåluppfyllelse.Problemen får dock inte leda till uppgivenhet.Tvärtom. Det gäller att utvärdera, försöka dra derätta slutsatserna och göra biståndet än mereffektivt och ändamålsenligt.Men visst kan svårigheterna synas varaoöverstigliga och en viss uppgivenhet förmärkasnär vi kan konstatera att klyftan mellan rika ochfattiga i världen ökar i stället för att minska och attden ekonomiska utvecklingen i många u-länderalltjämt är mycket svag. På många håll, främst iAfrika söder om , håller den inte ens jämnasteg med befolkningsutvecklingen. I Latinamerikaär levnadsstandarden för miljoner människor i daglägre än den var , och i Afrikahar den fallit tillbaka till nivåer som vi inte upplevtsedan 60-talet.Och trots att det byggs allt fler skolor och att alltfler barn får lära sig läsa, skriva och räkna ökaranalfabetismen i världen. Det beror i sin tur på attutbyggnaden av undervisningen släpar efter iförhållande till befolkningsökningen. Bryts intetrenden har vi en miljard analfabeter i världen år2000.Missionen uppmärksammade naturligtvis i börjanav sin verksamhet analfabetismen och byggdeskolor och satsade på undervisning. FN hade förraåret en kampanj för läskunnighet ---- där målsättningen är attin utrota analfabetismen.Men allt är naturligtvis inte dystert. Det finns klaratecken på att bistånd lönar sig -- att bistånd gerresultat.Under de senaste tre årtiondena har det skettavsevärda förbättringar i som helhet.Medellivslängden har exempelvis ökat från 46 år1960 till 1987. Läskunnigheten bland vuxnahar ökat från . Dödligheten bland barnunder har halverats. Det kan man ocksåutläsa av statistiken.Vi får dock inte förledas av något slagsgenomsnittsstatistik. Många miljoner människorhar inte fått det ett dugg bättre. Mångahar rent av fått det sämre. Det beror dock inte, somvissa försöker påskina, på ett för generöst bistånd.Tvärtom! Resurserna är alldeles för knappa. Deninternationella solidariteten sitter alltför trångt.Rapporter når oss från och attbarnadödligheten bland nyfödda där nu är 100 %.Alla nyfödda barn dör. Inga nyfödda överlever.Bara i och beräknar FAO att 15miljoner människor, kanske än fler, kommer att dösvältdöden på grund av otillräckliga skördar.Orsaken är torka och långvarigainbördeskrig. Vapenhandel och krigföring är någraav de stora bovarna och skäl till att hjälpen inte nårfram.Enligt FNs och FAOs världslivsmedelsprogram ärmer än 20 miljoner afrikaner beroende avlivsmedelshjälp . Här gäller det för denrika världen att ställa upp solidariskt för att lindrasvälten och nöden.Nu gäller det att öka resurserna vad gäller bistånds-och katastrofhjälp, inte minska dem. Att minskabiståndet, som allt fler röster allt högljuddare talarför -- vi har hört det redan här -- är ettstort misstag och går inte att trovärdigt försvara.Det är onekligen oroande att i detta sammanhangse hur den socialdemokratiska regeringen undanför undan urholkar det svenska biståndslöftet --enprocentsmålet.För femte gången sedan regeringsskiftet 1982föreslår nu regeringen besparingar som drabbar u-landsbiståndet. Och stöd för detta får man frånmoderat håll.Att är beredda att göra kraftiganedskärningar på biståndet har vi fått erfara gångefter annan. hymlar ingalunda meddetta; vi har hört det här . Öppet redovisarman i sina motionsförslag var och hur mycket manär beredd att skära -- neddragningar som uppgår tillmiljardbelopp. Regeringen däremot dribblar enligtmin uppfattning med enprocentsmålet och försökerpåskina att man trots allt uppfyller detta.Regeringens teknik för att minska biståndet harvarierat :-- I regeringens första budget efterregeringsskiftet, dvs. budgeten /84,genomfördes en dubbelräkning av anslaget genomatt outnyttjade reserver på 228 milj.kr. användesför att finansiera nya utgifter. Pengarna räknadesalltså två gånger.-- 1984/85 lades biståndet 150 milj.kr. underenprocentsramen.-- 1986/87 genomfördes åter en dubbelräkning.-- beslutades att 900 milj.kr. avanslaget för u-landsbistånd skullesatsas på stöd till Öst- och .-- , i det betänkande vi har att ta ställningtill, driver socialdemokraterna igenom -- ävendenna gång med hjälp av -- att 700miljoner för flyktingmottagning, som harbetalats via , ifortsättningen skall tas från anslaget för u-landsbistånd. En helt ny princip för beräkning avdet svenska biståndet knäsätts här, som innebär ettsvek mot enprocentsmålet och som kraftigturholkar detsamma.Folkpartiet liberalerna ställer inte upp på dessanedskärningar. I stället satsar vi mer än 1 miljardutöver regeringens förslag till u-landsbistånd ikommande budget. Vi kommer inte att sluta tjataom procenten. Även om det står i Liberal debatt,kommer liberalerna att stå fast videnprocentsmålet och att vilja gå vidare utöverdetsamma. Det är riktigt att vårt mål är 2 %.Det kan låta ambitiöst, men jag är övertygad om attdet är detta vi behöver ha inför 2000-talet, om viskulle få en rättvisare värld.Man frågar sig onekligen vad det är som håller påatt ske med socialdemokraternas förhållningssätttill u-landsbiståndet. Varför dessa löftesbrott, somjag har pekat på? Varför sviker socialdemokraternaenprocentsmålet på detta flagranta sätt gång efterannan?