prot · GE0963 · 1991-02-14 00:00:00 — Jag undrar verkligenom det kommer att bli något resultat av det eller omdet bara är fråga om att upprätthålla skenetåtminstone fram till valet.Insatserna låter alltså vänta på sig. Värk ochlidande kvarstår för de människor som står i kö. Jagkänner faktiskt väldigt mycket för dessa människori första hand. Alla vi som finns i detta hus vet att detär pengar som dränerar det här systemet. Mycketangelägna insatser får stå tillbaka. Det är densocialdemokratiska socialpolitiken i ett nötskal somjag beskriver.Anf. 36 Socialminister ():Herr talman! När säger att han drivsav en känsla för människor som ärlångtidssjukskrivna eller arbetsskadade, tycker jagkanske inte att det finns anledning för låta som om han var den ende i kammaren somdrivs av denna känsla.Jag vill också säga att det är viktigt att denna känslaparas med hänsyn till och kunskap om vilket seriöstarbete som krävs för att man skall kunna gå in ilagstiftningen och göra förändringar. Mellan 800och 1 000 olika typer av lagparagrafer ochbestämmelser reglerar detta område. Man kantycka att det är ofattbart, men det är faktiskt så.Detta arbete krävs för att vi skall kunna genomföraförändringar.Dessa olika bestämmelser reglerar den enskildeindividens rättighet, och det tycker jag är viktigt attvi håller fast vid. Det vet jag att också säger att man måste börja föraöver pengar från socialförsäkringen till sjukvården.Sigge Godin får det att låta som om så inte sker. Jagvill erinra om att varje års Dagmarförhandlingarjust handlar om att föra över mellan 15 och 16miljarder från socialförsäkringen till sjukvården --så visst förs pengar över på det här sättet. Jag villdock inte få det att låta som om vi inte skall göramer, för det tycker jag naturligtvis att vi skall.Till vill jag säga, vilket jag intehann i mitt förra inlägg, att ett sätt att komma tillrätta med långa sjukskrivningstider -- justkopplingarna till hur man hanterar dessa -- finnsmed i den lagrådsremiss som m.fl.har fått. Det är ett särskilt utförligt läkarintyg somskall avlämnas senast . Dettaläkarintyg skall innehålla bedömningar avmedicinsk eller annan vård, och det skall ocksåinnehålla en bedömning av hur länge läkaren troratt patienten skall behöva vara sjukskriven. Dettaskall vara en del av underlaget för denrehabiliteringsplan som försäkringskassorna skallupprätta.Till detta förslag får vi naturligtvis anledning attåterkomma när ledamöterna har haft möjlighet attstudera det. Jag ville bara nämna det som ettexempel, eftersom läkarnas sjukskrivningsrutinertogs upp i debatten.Anf. 37 ():Herr talman! Jag kan förstå att det krävsomfattande förberedelser för att man skall kunnalägga fram förslag till så stora förändringar som detinnebär att samordna arbetsskade- ochsjukförsäkring. Men det är något oroande attdepartementet först nu har fått förståelse för attarbetet är så omfattande. Man aviserade dock ibudgetförslaget och i propositionslistan en sådanhär proposition, och då funderar man ju omsocialdepartementet är medvetet om vad manlovar. Det verkar litet löst i kanterna när man sedansnabbt drar tillbaka förslaget därför att man intehar förstått hur omfattande det är.Det kanske är bra om man drar tillbaka förslagetom det var så dåligt förberett. Men det är synd går ut och aviserar förslag när man inte ärmedveten om vad dessa handlar om förrän någonannan kommer och talar om det. Jag undrar om detär hela sanningen.Frågan om rehabilitering skall vi med stort intresseföra vidare. Det är också ett krav som bådefolkpartiet och har ställt i den härkammaren tidigare. Vi i har också krävt andra insatser. Det här är också ettsvar på en utskottsbegäran där våra motioner, helti sin ordning, har bifallits.Anf. 38 ():Herr talman! Låt mig återkomma tillsocialministerns första inlägg. Självfallet är det deförsäkrades rätt som vi skall värna om. De har denrätten, och de skall ha den i fortsättningen också.Socialministern talade om de yrkesverksamma ochom de skall betala dubbelt så mycket pengar, delsskattepengar och dels andra avgifter. Så sker ju . Det finns människor som köper operationerdärför att de inte står ut med väntetiden. Det är juinte bra att det är på det här sättet!Visst skall vi, socialministern, ta hänsyn tilllagstiftning och de problem som finns på dettaområde. Vi skall inte fatta beslut om saker somsedan måste ändras och som drabbar både det nyaförsäkringssystemet och människorna. Vi måsteändå göra försök att föra över medel frånsjukförsäkringen till rehabilitering, operationerosv. Det är ju där pengarna finns och det är där mankan göra besparingar, vilket är till glädje för allaparter.Jag måste, herr talman, för att det inte skall rådanågra oklarheter om vad tycker, ta uppden artikel som har skrivit i talar om livsmedelsarbetaren som skärsig på jobbet och yrkeschauffören som blirtrafikskadad. Det är faktiskt orimligt av en ledandesocialdemokrat att uttrycka sig på det här sättet, attförsöka inbilla människor att de om de blir skadadepå jobbet inte skall ha ett fullgott skydd. Vi anserfaktiskt att arbetsmiljön är väldigt viktig och måste åtgärda dessa saker. Det kan man görabl.a. med ''raka rör'' från arbetsgivaren ellerinsatser i arbetsmiljön. Man behöver inte gåsocialdemokraternas långa omväg viaarbetslivsfonden, byråkrati, krångel och utredandeinnan man gör något. Jag tycker faktiskt att detfinns anledning att påpeka det.Jag tycker att socialministern skall ge enliten lektion. Han behöver tydligen det. Han verkarinte ha någon som helst uppfattning om de problemsom finns med arbetsskadeförsäkringen,exempelvis underskottet i arbetsskadefonden,köerna till rehabilitering, köerna till utredning ochbeslut om arbetsskada och livränta och inte hellerom den passivitet människor hamnar i när de gårmånader och år och väntar.Det är vanliga jobbare som råkar ut för det. Jagkänner för de människorna, de kan inte få ha detså i fortsättningen när det finns möjligheter att görainsatser.Jag skulle vilja avsluta med att ställa en fråga tillsocialministern, och den knyter an till det somdebatterades . Har regeringen ochsocialministern någon uppfattning om huruvida denpraxis som finns i arbetsskadeförsäkringen är riktigeller om den behöver förändras?Anf. 39 Socialminister ():Herr talman! Till vill jag säga attdet kommer en proposition om försök medkommunalt huvudmannaskap inomprimärvårdsområdet. I denna proposition kommeratt redovisas hur arbetet med den övrigaförsöksverksamheten skall kunna bedrivas. Somjag sade i mitt inledande inlägg inbjuder vihuvudmännen att vara med och anmäla sittintresse. Syftet är att kartlägga var det finnsintresse, att inventera praktiska alternativ och att fåett underlag för att göra bedömningen av delagändringar som skulle krävas för att man skallkunna påbörja försöksverksamhet av olika slag.Karin säger att hon är oroad över attdepartementet först nu har tittat på det här. Det ärju inte så, ! bör,om inte själv så via partivänner, veta hur arbetetinom departementet fungerar. Det är inte så först i anslutning till att man lägger fram ellerbereder förslag tittar på bakgrunden eller hurförarbetet skall gå till. Det har naturligtvis pågåttunder en längre tid.Med anledning av en artikel som harskrivit säger att det naturligtvis inteskall vara så att arbetsskadade skall drabbas avekonomiska förluster. Han säger att i sinartikel försöker insinuera att det skulle vara på ettannat sätt. Det är ju precis det som skulle ha bliviteffekten om inte arbetsmarknadsparterna hadekunnat komma överens om ändringarna i detrygghetsförsäkringsavtal som gäller. Det varfaktiskt på det viset att arbetsgivarna inte varberedda att stå för denna ekonomiska gottgörelsesom en samordning av sjuk- ocharbetsskadepenningen skulle ha tvingat fram. Vi ärnu inne i det beredningsskede som jag harberört vid flera tillfällen.Sedan är det nog så, , att är det någonsom vet hur löntagarna inom LO-kollektivet hardet och söcken, är det faktiskt !Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1990/91:128 omkompensation till pensionärer och övrigalåginkomsttagare på grund av skatteomläggningenAnf. 40 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig hurregeringen tänker kompensera folkpensionärermed enbart folkpension och pensionstillskott ochövriga låginkomsttagare som fått ekonomiskaförsämringar med anledning av skattereformen.En ogift ålderspensionär som har folkpension ochpensionstillskott har fått sin pension höjd med11,från till detta år. Höjningensedan år 1989 är . Dessa siffror kanjämföras med prisförändringarna på grund avinflationen och skattereformen som tillsammansvar och ca 17,5 %fr.o.m. år 1989.Förtidspensionärer utan ATP har fått sinapensioner efter skatt ökade under åren1990 och 1991. Den som har helt vårdbidrag har fåtten lika stor nettoökning som förtidspensionären.De handikappade har också fått höjda ersättningar.Bara från har den högsta skattefriahandikappersättningen ökat med 15 %.Det s.k. friåret på sjukhus för pensionärer infördesår . har pensionerna höjts åtskilligagånger, särskilt för förtidspensionärerna utan ATP.Pensionstillskottet var av basbeloppet 1970, och är det av basbeloppet.Det är en ökning i reda pengar på . meddagens basbelopp.Sedan år 1970 har den genomsnittligapensionspoängen för ATP ökat för helapensionärskollektivet och denna ökning är särskilttydlig för de årgångar som har förtidspension. Detavgiftsfria året för ålderspensionärerna avskaffadesår 1989.Mot bakgrund av den ekonomiska standard som enförtidspensionär har har regeringen i åretsbudgetproposition, inte minst av rättviseskäl motålderspensionärerna och de förvärvsarbetande,föreslagit att det avgiftsfria året vid sjukhusvårdavskaffas även för förtidspensionärerna.Det finns möjlighet för pensionärer att fånedsatt sjukhusvårdsavdrag eller befrielse efterindividuell prövning hos försäkringskassan.All erfarenhet har visat att det är ytterst få blandålderspensionärerna som har behov av att fåsjukhusvårdsavdraget nedsatt.Förtidspensionärerna skall, med dagensekonomiska standard, kunna klara att betala för sinvistelse på sjukhus liksom alla övriga grupper isamhället.Skattereformens effekt på hyrorna har statens pris-och konkurrensverk SPK, beräknat till ca 13,9 %.En stor andel av hyreshöjningen beror således påannat än skattereformens effekter.Socialdepartementet har naturligtvis följtutvecklingen av hyrorna med stor oro.Många hyresförhandlingar avslutades så sent somför . Som säkertkänner till har statsministern för sedan häri talat om att regeringen tänker hjälpa depensionärer som fått så stora hyreshöjningar attderas ekonomi har blivit hårt ansträngd.Regeringskansliet påbörjade arbetet med dennafråga så fort majoriteten av alla hyreshöjningar varkända. Men man bör ha klart för sig att majoritetenav alla pensionärer får en förstärkning av sinekonomi på . av pensionärernabor i kommuner med någorlunda gynnsammaregler för kommunala bostadstillägg, KBT.En relativt liten grupp av pensionärer har dock fåttsin ekonomi försämrad, inte minst på grund av attnågra kommuner har sänkt sina hyresgränser förKBT.Regeringen kommer därför att lägga fram ettförslag som förbättrar de mest utsattapensionärernas ekonomiska situation. Avsikten äratt de pensionärer som har KBT eller söker KBToch som har en besvärlig ekonomisk situationautomatiskt skall få ett särskilt tillägg till sitt KBTfrån försäkringskassan.Anf. 41 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Det var mångordigtoch försöker ge en positiv bild av den ekonomiskasituation som många med låga inkomster har fåttefter . är dock verkligheten en annanän vad regeringen ger sken av. De grupper som ärmest utsatta är de pensionärer som enbart harfolkpension och pensionstillskott, det ärfolkpensionärer med låg ATP och det är vårastudenter. Hyreshöjningarna står för en betydandedel i den försämrade ekonomin, som även drabbarvissa barnfamiljer hårt. Det är dessa grupper somhar fått betala för de skattesänkningar som ges tillhöginkomsttagarna.Redan i de motioner som lämnade närskatteförslaget behandlades varnade vi för deeffekter som kan ses . Varningarna har intebeaktats. Pensionärsorganisationerna var djuptbekymrade redan när hyresförhandlingarnainleddes . Det kan inte ha undgåttregeringen att det fanns stor oro inför detkommande året. Även i regeringens material, enrapport skriven , har det gjortsberäkningar som gäller en ensam folkpensionärmed en liten lägenhet med låg hyra, . Med den beräkningen skullepensionären fått plus . Men manskriver en liten brasklapp som borde ha gått fram:''Folkpensionshöjningen samt höjningen av KBTtäcker de ökade boendekostnaderna. (Med ennågot dyrare lägenhet uppstår dock ett negativtnetto.)'' Och de flesta har en ''något dyrarelägenhet'' än en enrummare på . i månaden.Nyhetsbrev från Nordbanken sade man attpensionärer med låg pension i regel inte får någonförsämring men att en förutsättning för oförändradekonomi också är att kommunerna -- som en följdav det kommunala skattestoppet -- inte försämrarbidrag och höjer taxor.Där fanns brasklapparna. Basbeloppshöjningenkompenserar inte längre till fullo dekostnadsökningar som skett. I det betänkande somsocialförsäkringsutskottet skrev gavs viss styrka åtkravet att regeringen nogsamt måste följakostnadsutvecklingen för de sämst ställda. AvIngela svar framgår att regeringen anser sigha gjort det och slagit sig till ro med attpensionstillskott och KBT räknats upp. Vad manglömt är att folkpensionärerna med dessa lågapensioner är en grupp som redan tidigare levt påyttersta marginalen. Man har även bortsett ifrån attmängder av andra avgifter och taxor samtidigthöjts.Mat och boende bör i varje fall en grundpensionräcka till. Men så är det inte i . Hurstor den grupp är som drabbats tycks inte hellerregeringen vara klar över. I de första uttalandenanämndes ca 400 000 sompensionärsorganisationerna räknade med behövdeextra pengar. Regeringen gav först besked om50 000--60 000 för att senare dra ner antalet till ca30 000 personer eller hushåll. Uppgifterna varierar.Socialdepartementet räknade i mitten av januarimed ca 150 000 pensionärer i denna situation.Hur många pensionärer kommer att fåkompensation? Den frågan vill jag att statsrådetskall besvara -- hela svenska folket vill få besked.Socialbidragsnormen är ett riktmärke när det gällerden framtida fördelningen av extrapengar somkanske kommer. Har man då beaktat att den ärräknad för en tillfällig försämring i ekonomin? Fördessa grupper av folkpensionärer är det inte någontillfällig försämring. De låg redan tidigare iblandunder socialbidragsnormen. För dem är detkatastrof om inte ekonomin stabiliseras.Jag litar på att arbetar såsnabbt som möjligt. Det är bara synd att man intekom i gång redan när de första varningarna kom omden stundande utvecklingen. Det är skamligt attregeringen inte har mer känsla och ambitioner atthjälpa främst alla de kvinnor som drabbas såhårt. Ett förslag måste lämnas om KBTskall hinna betalas ut i april.Det är inte bara hyror och mat som blivit dyrare.För en äldre utgör sjukvårdskostnaderna ofta del av nödvändiga utgifter. Minst 1 500 kr.anser regeringen att sjukvården skall få kosta.Vissa månader kan bli mycket dyra. är en lämpligare nivå. Färdtjänstoch hemvård är ofta betydligt dyrare än i fjol.Moms på transporter bidrar till detta. All annanservice har också blivit dyrare. Fotvård och besökhos frisör kostar betydligt mera än . Alltdetta sammantaget innebär enkostnadsövervältring på denna låginkomstgruppsom inte får någon kompensation genomskattesänkningar. Det är orättfärdigfördelningspolitik. Jag förstår i tisdagens frågestund.Socialdemokraterna brukade åtminstone förr omåren värna de svaga. Är det slut på den socialainriktningen i deras politik nu?Centerpartiet har strävat efter en annan fördelningav de resurser som finns. Vi hade stort hopp om enförändrad grundpension, ända till dessfinansdepartementet sade nej ipensionsberedningen. Med en höjd grundpensionskulle dagens effekter inte ha uppstått. Enbeskattning lika för alla utan dagensmarginaleffekter, som tar ifrån pensionären, delarav sparat kapital och äter upp ränteinkomsterna,skulle ha uteblivit. förslag om bibehållenhög moms på icke nödvändiga varor till förmån fören sänkt matmoms skulle ha bidragit till enbetydligt förbättrad situation förfolkpensionärerna.Det som är mest skamligt är dock att det är kvinnorsom i de flesta fall nu återigen drabbas avekonomisk åtstramning. Deras insatser för vård avbarn och anhöriga har socialdemokraterna aldrigvelat erkänna. Vårt pensionsförslag ger även demen bra grundpension. får dessa kvinnor igen sesig förbigångna av unga människor med redan i daghög inkomst som blir ännu högre.Solidaritetstanken är död inom detsocialdemokratiska partiet. är det baracenterpartiet som står fast vid kravet på enrättvisare fördelning av vår välfärd.Centerpartiet säger också nej till att även i detta fallvältra över kostnaderna på kommunerna. Det finnsi dag inte något ekonomiskt utrymme för detta. I såfall betyder det indragningar av socialhemhjälp ochandra insatser som går till handikappade och sjuka.Det extra bidrag som skall utbetalas måsteregeringen tillsammans med ta ansvarför. Man kan inte lova förbättringar på andrasbekostnad.När kommer det utlovade stödet? På vilket sättskall det ske? Och till hur många?Anf. 42 Förste vice talman ():Herr talman! Alla pensionärer kommer att få realthöjd standard 1991 som en följd av skattereformen,lovade finansministern förra våren.Verkligheten blev en helt annan. Flera hundratusen pensionärer beräknas få det sämre redan i år.Många har t.o.m. hamnat undersocialbidragsnivån. Men denna bekymmersammasituation har inte kommit som en blixt från klarhimmel. Ända sedan skatteförslaget lades framförra våren har vi moderater i rader av motioner,inlägg och artiklar visat på riskerna för pensionärermed låga pensioner. Skattehöjningarna skulle slåhårt mot deras boende, som de inte skulletjäna mycket eller ens något på de sänktainkomstskatterna. Den begränsade höjning avKBT-taket som regeringen föreslog var klartotillräcklig för att också täcka skattehöjningarna påboendet.Under den allmänpolitiska debatten i höstasvarnade jag också upprepade gånger för följdernaav skatteomläggningen för pensionärer med lågainkomster. förklarade att honockså var orolig och att hon ''följer dennautveckling mycket noga''.Men liksom undrar jag varför maningenting gjorde, när det redan stod klart hur detskulle gå i många kommuner. Varför satt man barapassivt och väntade? Någon beredskapsåtgärd hadeväl ändå bort förberedas. I stället trodde regeringentydligen i det längsta att man skulle kunna pratabort hyreshöjningarna.Under allmänpolitiska debatten förra veckanlovade statsministern att ''vi fr.o.m. ,alltså retroaktivt, kommer att ge dessa pensionärerett extra kommunalt bostadstillägg''. I en replikförsäkrade han att socialdemokraterna ärangelägna om att det extra bostadstillägget ''skallträda i kraft ''. ''Därför har viåstadkommit en lösning för det här året''. Men den''lösningen'' gällde bara dem som hamnade undersocialbidragsnivån i sin kommun, inte alla andrasom trots små inkomster får vidkännas betydandestandardsänkning.Till yttermera visso visade det sig snabbt att löftenavar minst sagt ihåliga. Något utkast till propositionföreligger vad jag vet inte ens . Och närpropositionen väl läggs fram skall fattabeslut i frågan. Hur snabbt man än förfar tar det sinlagstadgade tid. Sedan skall försäkringskassornakomplettera sina uppgifter på pensionärernas hyroroch inkomster med uppgifter påsocialbidragsnormerna, som kan vara nog såkomplicerade innan man kan räkna ut hur mycketden enskilde pensionären behöver i komplettering.Det betyder för det första att pensionärerna med allsäkerhet tvingas vänta minst till april---maj innande ''omedelbara'' pengarna dimper ned. Och hurgår det för den som inte kan vänta så länge därföratt pengarna helt enkelt inte räcker till,socialministern? Den enda utvägen för dem blir judå att uppsöka den socialbyrå, som de inte skullebehöva vända sig till.För det andra visade det sig att , närhan lovade att ''vi skall ge'' pensionärerna extrabidrag, tydligen med ''vi'' i första hand avsåglandets kommuner.Men kommunerna var inte tillfrågade när landetsstatsminister generöst skrev ut växlar på derasvägnar. Varifrån skall kommunerna ta de pengarnamitt uppe i löpande budgetår?För det tredje varierar socialbidragsnivån starktmellan olika kommuner. Det betyder att enpensionär skulle kunna få . mer än enannan pensionär med samma inkomst, sammahyra, samma KBT, men som bor i en annankommun. Inte heller det är naturligtvistillfredsställande när det gäller åtgärder somriksdagen skall besluta om.Vad tänker regeringen göra för att motverka atthistorien upprepas med ny oro och nya ekonomiskabekymmer för pensionärerna? Basbeloppet somreglerar pensionerna kommer ju atturholkas med ytterligare runt 3,5 %.En enmansutredning skall se över KBT, har vinyligen fått höra. En representant, säkerligen enförträfflig person i sig, men ändå en representantför det parti som så fundamentalt felbedömtutvecklingen skall nu lösa den långsiktiga fråganom KBT, utan insyn eller medverkan från andrapartier. Jag tycker att det beskedet är något av enörfil. Mer är frågan om pensionärernas ekonomiskasituation tydligen inte värd.Risken är också stor att förslag läggs fram som ledertill ytterligare skattehöjningar, som i sin tur driverupp kostnaderna ytterligare för de poster sombetyder mycket i pensionärernas budget. Och så ärringdansen höjda skatter--höjda bidrag--höjdaskatter återigen i gång.Det är i stället motsatta vägen som måste beträdas,att successivt försöka sänka skatterna och därmedockså successivt kunna sänka behovet av stöd ochbidrag. Från moderat håll har vi också ipensionsberedningen skissat en framkomlig väg föratt successivt förbättra folkpension ochpensionstillskott, som golvet för ATPskulle höjas i motsvarande mån. Ipensionsberedningen ställde sig representanternaför PRO och de handikappades centralkommittépositiva till den lösningen.Är socialministern beredd att skyndsamt låtautreda detta förslag?Anf. 43 ():Herr talman! Låt mig först slå fast att jag anser detsjälvklart att pensionärer med låg pension och höghyra måste få kompensation för de fördyringar somnu inträffar. Det är bra att socialministern nuupprepar att extrapengar skall komma. Jag hoppasatt förslaget från inte låtervänta på sig alltför länge, så att människor slipperoroa sig i onödan. Jag tycker socialministern måstekunna ge besked om när pengarna skall komma.Får jag tala om att det inte är allapensionärer som hamnar i detta besvärliga läge.Det är faktiskt färre än av 1,7 miljonerpensionärer. Av en del uppgifter i press och TVverkar det som om alla pensionärer drabbas på ettförskräckligt sätt och som om det beror påskattereformen. Båda dessa påståenden ärfelaktiga. Den bild som har skapats bidrar till enmassa alldeles onödig oro hos många pensionärer.Jag är ledsen över att behöva säga det, men centernoch i någon mån också bidraraktivt till att sprida denna onödiga oro. Det heltöverväldigande flertalet får inte en försämradekonomi. De flesta pensionärer, liksom andra, fårdet bättre. I de fall det ändå sker någon försämringär det inte på grund av skattereformen.Som påpekar blev det i början avdetta år klart att hyreshöjningarna skulle bli storaoch att ett antal kommuner inte höjdetaket för det kommunala bostadstillägget, KBT,såsom avsett. Nästan 15 kommuner hart.o.m. sänkt KBT.Från liberalerna tog vi då kontakt medregeringen för att utröna om det fanns intresse attge några extrapengar till de pensionärer som kunderåka illa ut. Regeringens svar var positivt. Fleratalesmän för regeringen, liksom andra liberaler, har därefter klargjort attextrapengar skall komma. Det är bra att IngelaThalén upprepar detta.Av svar framgår nästan inte alls attden bekymmersamma ekonomiska situation somuppstått för vissa pensionärer inte är en effekt avskattereformen.