prot · GE09105 · 1991-05-02 00:00:00 — Man harbara dispositionsrätten till bostaden.Detta går väl tillbaka på jordabalken ochproblemen med de s.k. horisontella ägandet. Detproblemet har man inte så mycket ute i det Europasom vi uppenbarligen skall harmonisera oss med.Där är det ganska vanligt att man äger lägenheterhorisontellt. Man löser detta mycket bra, vad jagförstår. Jag har försökt att tala med jurister ute iEuropa när jag har träffat på dem. Vad jag förstårär det någon typ av bolagsordning som inträder föratt klara det nödvändiga samröret när det gällerstomme och den fasta marken. Man äger t.ex. entjugondel av marken där huset står. Detta fungeraruppenbarligen rätt hyfsat. Det är alltså någon typav bolagsordning som går in när man exempelvisvill bygga in en hiss. Det klarar man alltså utannågon särskild lagstiftning. Vi har ju en sådanlagstiftning på grund av att vi har en alldeles speciellupplåtelseform.Jag tycker att upplåtelseformerna går tillbaka pådet gamla vänster--höger-resonemanget. Borgarnatycker att man mycket väl kan få vinna på attkapitalisera de statliga subventionerna i boendet,medan socialisterna på sätt och vis har accepteratatt man förlorar i sitt boende. Vi i degröna menar att man varken skall vinna ellerförlora på boendet. Hembudsskyldigheten förbostadsrätter är ju bra så långt vi har den. Men denomfattar inte hela marknaden. Hembud finns intealls för småhus t.ex. Jag tycker att det är konstigt skall vara olika solidarisk beroende på vilkenupplåtelseform det är. Skall vi ha någontyp av hembud skall det egentligen gälla helabostadsmarknaden, tycker jag och degröna.Det var några synpunkter. Jag har inte för avsikt attyrka bifall eller begära votering i något momenthär. Men vi stöder självfallet de reservationer där vifinns med som undertecknare. Vi har stor förståelseför kritik mot förbud att inrymmautomstående personer i bostadsrätter -- det är enklåfingrighet.Vi tycker även som att man mycketväl kan tänka sig blandningar av upplåtelseformer ien och samma fastighet. Vi tycker också attikraftträdandet inte behöver ske så snabbt som detär tänkt, nämligen . Vi har storsympati för tanke att försena det etthalvår. Men därom blir det väl ingen omröstning,kan jag tänka mig.Anf. 120 ():Herr talman! Om man vid den här sena timmenskall tala om sympatier, kan jag ge en del sympatiertill . Det här betänkandet handlarju om en revidering av en bostadsrättslag som vi haratt behandla. Man kan diskutera om detta är någonstörre fråga eller inte, i det här politiskasammanhanget.Men det är viktigt att konstatera att för osssocialdemokrater skall bostaden vara en socialrättighet och inte en handelsvara. Det skall alltsåvarken finnas vinnare eller förlorare på det här. Detär en social rättighet som vi har slagit fast i våragrundstadgar.Det behövs riktlinjer för bostadsrättssituationen ilandet. nämnde hur brabostadskooperationen har fungerat i de här landetsom ett alternativ till de privata hyresockrarna somfanns när bostadskooperationen växtefram. Därför behövs den här lagstiftningenrevideras emellanåt, och det behövs lagar.Även om jag i likhet med tycker attdet inte skall finnas mer lagar än vad som krävs,menar jag att det ibland behövs en lagstiftning föratt ge möjligheter till de olika aktörer som finns påbostadsmarknaden att kunna bedriva en vettigverksamhet för medlemmarna, inte minst inomkooperationen.Det är litet konstigt med inställningtill frågorna. Om man har en sammanslutning i ettkooperativ -- t.ex. familj -- måsteman ibland diskutera. Det är inte säkert att bara föratt eller en enda medlem tycker på ettsätt, ställer de andra upp på det. Det handlar om attkompromissa, diskutera och gemensamt fattabeslut. Det är det som är kooperationensgrundtanke, dvs. att man tillsammans skall kunnavara med och utveckla och påverka sin situation iolika avseenden.Egentligen är politik på dettaområde inte något annat än förmynderi. De talarom att socialdemokraterna är förmyndare, villstifta lagar osv. förslag är inte någotannat än förmynderi. Vi kan titta litet på de förslagsom finns i betänkandet. De handlar om attkommunerna inte i demokratiskt valdaförsamlingar skall få betstämma om det skall finnasanvisningsrätt eller inte. Praktiskt går det ofta till såatt bostadskooperationen tillsammans medkommunen gör upp om hur det hela skall lösas närnya bostäder skall förmedlas. Det vill moderaternaavskaffa. Varför skall inte kommunerna själva fåbestämma?När det gäller juridiska personer är det ocksåförmynderi när man vill förbjuda föreningarna attdiskutera frågan. Bostadskooperation handlar omatt delta i verksamheten. Därför är det naturligtvisangeläget att de bostadsrättsföreningar som finns ärmed och bestämmer i stadgarna om juridiskapersoner skall tillåtas eller inte. Oavsett om fråganär upptagen i stadgarna eller ej skall föreningarnakunna bestämma om juridiska personer skall kunnatas in.Vidare har vi frågan om hembud. Varför inte låtaföreningarna avgöra om de vill ha hembud eller inteför att motverka spekulation? ärmotståndare till kooperativa hyresrätter, ochmoderaterna är med andra ord motståndare tillmångfald. Det speglar inte något annat än den synsom , och viss mån även ,har på demokratin i olika frågor. Det kan gällabostäder eller andra frågor.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 121 ():Herr talman! Först vill jag slå fast att denkooperativa tanken är viktig. Det tycks inte alla haförstått i denna debatt. På den punkten ärsocialdemokraterna och överens.Den kooperativa tanken, eller bostadsrättsformen,har sina främsta fördelar i att den främjar enskiltägande i föreningsform. Båda dessa element äroerhört viktiga för samhällsutvecklingen, ägandetoch sparandet för samhällsekonomin ochföreningsformen för demokratin. Det är de främstafördelarna med bostadsrättsformen, och den börfrämjas eftersom den bygger på den kooperativatanken. Den tanken står vi bakom.Den andra viktiga förändringen i revideringen avlagstiftningen gäller det som har tagits upp omjuridiska personers möjligheter att bli medlemmar.Frågan gäller i grunden om bostadsbristen skallkunna lösas i storstadsområden. Det gäller att t.ex.få bort de många övernattningslägenheterna och gedem i stället till de bostadslösa. Det är en av fleraåtgärder som behöver vidtas. Men det skall intevara ett totalt förbud, utan det är den enskildaföreningen som skall fälla avgörandet. Det tyckervi är viktigt.Det här gällde de viktigaste delarna ibostadsrättslagen ur revideringssynpunkt. Detgällde värdet av att främja den kooperativa tankennär det gäller ägandet och sparandet iföreningsform i bostäder.Jag ställde en rad frågor till . Hanundvek att besvara dem. Många av frågorna gårtillbaka till varför vi från tycker att det ärviktigt att främja just den kooperativa tanken ochvidareutveckla den.Varför vill socialdemokraterna diskriminera en delav de centrala organisationer som arbetar påområdet för att främja bostadsrättsboendet? Varförvill socialdemokraterna diskriminera SBC? Vad ärdet för skillnad när det gäller fastighetsmäklarlageni förhållande till SBC och när det gällertillståndslagen och bostadsrättslagen?Varför skall det vara två tredjedelars majoritet föratt få en ombildning? När tänker ni införa det iSveriges riksdag och i de kommunalaförsamlingarna i stället för enkel majoritet? Vadhar socialdemokraterna egentligen emotlokalhyresgäster när det gällerbostadsrättsboendet? Varför skall hyresgästerna iallmännyttan diskriminers när det gällerbostadsrättsboendet?Anf. 122 ():Herr talman! Vi moderater vill främjabostadsrättsboendet därför att många människorvill bo i bostadsrätt. Det är grundorsaken till att vikämpar för att fler skall ha möjlighet att bo ibostadsrätt.Om påstår att han inte vill ha flerlagar än nödvändigt, kan man konstatera att i dethär betänkandet kommer det att bli fler lagar närriksdagen har fattat beslut än vad det fanns innan.Dessa lagar är inte till för att förstärka de enskildasställning eller förstärka ensbostadsrättsföreningarnas ställning. Det är lagarsom är till för att ytterligare begränsa såväl deenskildas som föreningarnas möjligheter attpåverka det egna boendet. Ett exempel är attmajoriteten inte ens är beredd att låta de boende ien fastighet välja sin egen styrelse.Jag tycker att det är ganska underligt att LennartNilsson kallar moderat politik för förmynderi. Menhar man inställningen som har attnär kommunerna själva skall få bestämma mer, ärdet inte förmynderi. Jag vill påstå att det kan bli enmajoritets förmynderi över en minoritet. och jag har nog inte samma syn pådemokratibegreppet. Demokrati i majoritetsbeslutär en del av samhället som är viktig. Men enmajoritet skall inte fatta beslut som inkräktar på enminoritets verksamhet, om det inte är nödvändigtatt ha lagar som används på det sättet. Det ärnödvändigt i vissa fall. Men inte i det här fallet.Lennart säger vidare helt felaktigt sakersom att vi moderater går emot attbostadsrättsföreningar skall få förbjuda juridiskapersoner att bli medlemmar. Det är fel. De har denrätten . De har möjligheten att ta in i stadgarnaatt juridiska personer icke får bli medlemmar. Nuär det vi i som talar om för allaföreningarna att de måstet agera på det sättet. Detär det vi moderater vänder oss emot. Det ärytterligare ett exempel på att vi i minskarföreningarnas möjligheter att påverka själva.Jag har inte fått svar på den fråga som jag ställde imitt inledningsanförande och som också handlarom förmynderi eller utökad demokrati, dvs. att låtafler bo på det sätt de vill. Det gällde frågan omvarför socialdemokraterna inte vill göra det möjligtför alla dem som bor i fastigheter med fyralägenheter att bilda bostadsrättsföreningar. Justdessa fastigheter är extra väl lämpade för att bebosav bostadsrättsinnehavare.Anf. 123 ():Herr talman! Jag noterar att privata hyresockrare och att det var pågrund av sådana som bostadsrättsföreningar somt.ex. HSB och infördes. Jag förstår attLennart menade att de privatahyresockrarna tog ut så höga hyror att folk intehade råd att bo.Det skulle vara intressant att få höra vad LennartNilsson kallar ledningarna för de allmännyttigabostadsbolag som driver sina fastigheter sådåligt att hyreshöjningarna har kommit upp i enklass som lämnar mycket övrigt att önska. Vadkallas sådana politiskt valda ledningar?När det gäller bostadsrättsinnehavarna trodde jagfaktiskt att skulle ge en förklaringtill varför man inte låter de lokalabostadsrättsinnehavarna ha full beslutanderätt iden lokala föreningen. Varför ges HSB ochRiksbyggen vetorätt överbostadsrättsinnehavarna? I praktiken kan det i dagvara så att 19 bostadsrättsinnehavare har en åsiktoch har en annan. Ställningen är 19--1,men eftersom har vetorätt vinnerRiksbyggen i alla fall. Var finnsboendedemokratin?Nej, , liberalerna villinte minska valmöjligheterna. Vi vill öka dem. Detär socialdemokraterna som vill hindra frikonkurrens och valmöjligheter.Anf. 124 ():Herr talman! Vi kan naturligtvis tvista hela nattenom vem som representerar vad här i livet. Under deår jag har varit med i politiken har jag aldrigupplevt att har velat slå vakt om desvaga, oavsett om det har gällt bostadskonsumentereller andra. Det handlar ytterst om att de som harpengar och som kan tjäna pengar på saker och tingslår vakt om. villbegränsa lagstiftningen i olika sammanhang för skall få fritt spelrum för spekulanterna.Det är kanske så i som påstår,vilket jag inte känner till, eftersom jag sällan är iSkåne och inte följer bostadskooperationen där.Har man anslutit sig till en förening som har olikastadgar som man vet om, gäller det naturligtvis attfölja dessa stadgar. Om det har begåtts stadgebrott,eller vad det nu kan handla om, genom attriksorganisationer, som säger, har buritsig illa åt mot en förening i , är detta någotsom jag har mycket svårt att kommentera. Man fårändå utgå ifrån, oavsett om det nu handlar omRiksbyggen eller HSB, att föreningen följer destadgar som man uppsatt och i demokratisk ordningbeslutat om.Jag vill slutligen till säga att det finnsmöjligheter för föreningarna att göralokalhyresgäster till medlemmar i föreningen. Närdet gäller lika förutsättningar för olika s.k.kooperationer rekommenderar jag centerpartietsAgne att läsa HSBs och Riksbyggensstadgar och jämföra dem med SBCs. Då kanskehan finner svaret på sin fråga.Anf. 125 ():Herr talman! Jag kan försäkra attjag har studerat dessa riksorganisationers stadgaroch deras sätt att arbeta. Vi från kannumera inte se någon skillnad mellan dessaorganisationer. Jag kan inte heller förstå, och jaghar inte fått något svar på min fråga, varförsocialdemokraterna å ena sidan ifastighetsmäklarlagen numera erkänner SBC somriksorganisation och å andra sidan inte erkännerden som sådan i tillståndslagen ochbostadsrättslagen. Varför gör ni i dessa fall förskillnad i er syn på SBC? Det är fullständigtomöjligt att förklara detta. Är en centralorganisation i det ena fallet godkänd somfolkrörelsekooperativ bör den väl vara det i detandra fallet också. Jag är övertygad om att ettsådant godkännande kommer så småningom.När det gäller majoritetsförhållandena anser jag attjag fortfarande inte har fått något svar på varförman skall hålla fast vid att försvåra möjligheten attbilda bostadsrättsförening genom att ha ett så hårtkrav på majoritet. Detta rimmar illa med dedemokratiska former vi har i kommunalasammanhang, här i och i andrasammanhang.Det är fortfarande så, , att enlokalhyresgäst inte har samma möjlighet att blimedlem som en vanlig boende. Vi anser att manbör göra reglerna rättvisa, så att inte citykärnornaskall bli segregerade. I detta sammanhang kan jagbara konstatera att socialdemokraterna inte är medpå den linjen.Slutligen till frågan om antalet lägenheter. Det ärhelt uppenbart att det är omöjligt att bildabostadsrättsförening på landsbygden med det högakravet på fem lägenheter. Varför ärsocialdemokraterna emot att underlätta förmänniskor att bilda bostadsrättsförening i småorter och på landsbygden?Anf. 126 ():Herr talman! Fick vi månne höra en fläkt frångårdagens förstamajtal när tala om att vi moderater aldrig har kämpatför de svaga? På vilket sätt kämparsocialdemokraterna för de svaga när de hårdnackatmotsätter sig i stort sett alla försök att tillombildning av hyresrätter till bostadsrätter? Medden effekt detta får på prisbilden blir det ännu färresom får möjlighet att köpa en egen bostad eller fåen egen bostad. De s.k. svaga skulle vinna mycketpå om man ökar möjligheterna att bildabostadsrätt.Jag föreslår att om han inte gjortdet än läser storstadsutredningen, där huvudtankenär att man skall låta dem som bor i de s.k.miljonprogramområdena få friköpa sina lägenheterför att den vägen lyfta dessa bostadsområden, vilkai många fall lämnar mycket övrigt att önska när detgäller boendemiljö och social miljö i allmänhet.Dessa bostäder ägs oftast av allmännyttan.På vilket sätt ger man de svaga mer makt när maninte ens låter de svaga som kommit över enbostadsrättslägenhet få välja sin egen styrelse? Jagfick heller inte något svar på min fråga ommöjligheten att bilda bostadsrättsföreningar ifastigheter i exempelvis glesbygden, vilketbostadsutskottets ordförande var inne på. Det varmest retorik såväl i anförandesom i hans inlägg i repliken. Dess värre får man ibostadsdebatter höra alltmer retorik frånsocialdemokraternas företrädare, och det tyckerjag är synd.Anf. 127 ():Herr talman! Det är synd att inteär så ofta i . Det hade nog varit nyttigt förhonom, för då hade kanske skygglapparna trillatav. Dessutom är det mycket vackert i just ,så jag hälsar välkommen.Det är inte bara i som dessa problem finns.Jag kan glädja med att de aktionersom man startat i sprider sig som en löpeldöver rike, och likartade aktioner är pågång i bl.a. Stockholm.Det är nog ändå inte så svårt att kommentera dettaom man vill, men om man inte vill går det inte. Sålänge en organisation fungerar bra kanske det intebetyder så mycket hur stadgarna är. Men närnågonting fungerar dåligt, måste de ansvarigakunna påverka sin situation och ha fullbeslutanderätt. Det är det de inte har med debestämmelser som socialdemokraterna har sett tillatt det finns. Detta är inte boendedemokrati.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den 3majKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid morgondagens arbetsplenum.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:178 Överlämnande av uppgiften att fördelastatsbidrag till folkbildningen m.m.Beträffande detta ärende har regeringen föreslagitatt motionstiden förkortats till sju dagar1990/91:182 Godkännande av en överenskommelsemellan och om ömsesidigtadministrativt bistånd i tullfrågor1990/91:186 Ändringar i reglementet för allmännapensionsfonden1990/91:187 Ändring i lagen omdubbelbeskattningsavtal mellan de nordiskaländerna1990/91:190 Ombildning av Stadshypotek1990/91:192 Organiserad överföring av flyktingartill SverigeBeträffande detta ärende har regeringen föreslagitatt motionstiden förkortas till tolv dagarSkrivelse1990/91:164 En redovisning av allmännapensionsfondens verksamhet år 1990Motionernamed anledning av prop. 1990/91:177Sammanslagning av bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen, m.m.1990/91:N114 av ()1990/91:N115 av m.fl. (mp)1990/91:N116 av Per och ()15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 29 april1990/91:192 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om asylrätten:I december 1989 tog regeringen ett beslut sominnebar att paragraferna om krigsvägrare och defacto-flyktingar togs ur bruk tills vidare medhänvisning till det ansträngda läget för svenskflyktingmottagning.Skälen som angavs var att mängden asylsökandeökat kraftigt och att inflödetdärför skapade stora problem såväl förtillståndsgivningen och möjligheten att hinna medatt utreda ansökningarna, som förmottagningsapparaten i övrigt.Kommunutplaceringen gick allt trögare,väntetiderna ökade och förläggningsplatserna tröt.Eftersom det i de nämnda paragraferna fanns enhänvisning till ''särskilda skäl'', beslöt regeringenatt betrakta det uppkomna läget förflyktingmottagningen som just ett sådant ''särskiltskäl''. Tills vidare skulle därför de som flytt avflyktingliknande skäl eller som flytt frånkrigsskådeplats inte längre få rätt tilluppehållstillstånd.Sedan dess har många av de förhållanden som dårådde ändrats. Inflödet av asylsökande är nu enbråkdel av vad det var de månader som föregickdecemberbeslutet. Flyktingmottagningen fungerarrelativt smidigt enligt bl.a. invandrarverketsgeneraldirektör. Kommunerna är inte längre enpropp i maskineriet utan har t.o.m. iblandoutnyttjade platser för flyktingar. Det råder intelängre något kaos som , utaninvandrarverket förefaller ha bemästrat deadministrativa problemen.Regeringen har all rätt att bedöma när ''särskildaskäl'' föreligger, utan att tillfrågariksdagen. Däremot kan man fråga sig om dettainstitut verkligen var avsett att tillämpas utantidsbegränsning, och oavsett ändrade förhållanden.Nu har passerat sedanbeslutet togs.De skäl som anfördes officiellt fördecemberbeslutet föreligger inte längre. Jag villdärför fråga invandrarministern följande:1. Hur är regeringens bedömning av defaktorer som utgjorde den officiellt redovisadegrunden för decemberbeslutet?2. Fanns någon annan, icke officiellt redovisadfaktor bakom regeringens inskränkning avflyktinglagstiftningen, t.ex. rädsla för ökadflyktingfientlighet?3. När har regeringen för avsikt att återgå tilllagstiftningen i sin helhet och upphäva det s.k. 13-decemberbeslutet?4. Är det regeringens avsikt att invänta ettriksdagsbeslut om ytterligare ett nytt lagförslag omflyktinglagstiftningen innan man frångårbedömningen att ''särskilda skäl'' råder?5. I vilken utsträckning har möjligheten att låtaasylsökande stanna under bestämmelsen omhumanitära skäl påverkats av decemberbeslutetoch den därmed förändrade praxisen?6. Anser regeringen att de facto-flyktingargenerellt kan sägas ha ett mindre skyddsbehov änflyktingar i bemärkelse?1990/91:193 av () tillförsvarsministern om anmärkningar vid revision vidvissa militära regementen:Riksrevisionsverket har genomfört revision vidI 12/FO 17 och 2 i främst /90.Revisionen anser att den ekonomiska styrningen avverksamheten och uppföljningen av kostnader kanförbättras. Myndigheterna bör överväga attorganisera en gemensam ekonomienhet medfunktioner för budget, ekonomisk styrning, inköpoch ADB. Budgetering enligt nollbasplanering börprövas och en prognos upprättas.Tjänster och material, som lämnas av I 12/FO 17och 2 skall belasta 2 med verkligakostnader och inte ges som gratistjänster.Myndigheterna skall upprätta investerings-,anskaffnings- och inköpsplaner och konstateradebrister i tillämpningen av anskaffningsrutinen skallåtgärdas. Rutinen för beställning av transporter börförbättras och förbanden se över förhyrningen avfordon. Klarare regler bör utarbetas för debiteringm.m. vid utlåning av maskiner och fordon och närarbeten utförs åt enskild m.fl.Revisionen säger vidare, att den är tveksam till omIng 2 korrekt har beräknat underlaget till de lokalalöneförhandlingarna. På grund av redovisningensutformning är det svårt att beräknarationaliseringsvinster och eventuella besparingarinom ett område skall i första hand täckaunderskott inom andra områden.Revisionen har särskilt granskat kostnader förmyndigheterna som i beskattningshänseende kanbetraktas som förmåner till personalen.Granskningen har visat att den materiel, till ettvärde av /anställd vid I 12/FO 17 och 500kr./anställd vid 2, som utlämnats till samtligpersonal i princip är skattepliktig ersättning förmottagaren. Fria måltider till personalen ochdagstidningar till vissa anställda är i allmänhetbeskattningsbara förmåner. Revisionen anser attutnyttjandet av ett särskilt undersökt fordoneventuellt kan betraktas som en beskattningsbarbilförmån och rekommenderar därför förbandenatt uppmärksamma frågan. Vidare är detrivselresor och s.k. teambuildingresor, som enmyndighet genomfört, en skattepliktig förmån förde anställda vad avser de anhöriga och förmodligenäven avseende de anställda själva. Underrevisionen konstaterades att en utrikesresagenomförts i strid med gällande bestämmelser ochatt de beslut som skett om subventioneringar avhyran till två hyresgäster vid en av myndigheternaär tveksamma.Detta är en svidande kritik av I 12/FO 17 och 2.Det blir inte bättre när revisionen konstaterar ettbudgetöverskridande av 2,78 milj.kr. på enomslutning av 219,6 milj.kr. för I 12/FO 17 och ettlitet överskridande av 2 på en omslutning av 90milj.kr. Övriga armémyndigheter redovisar iallmänhet underutnyttjanden av tilldelade medelför 1989/90. I 12/FO 17 redovisade dessutom ettöverskridande föregående budgetår.Revisionen konstaterar att i princip alla rutiner börstramas upp och förbättras.Min fråga till försvarsministern är:Vilka åtgärder kommer att vidtas med anledning avdessa allvarliga anmärkningar frånriksrevisionsverket?16 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 29 april1990/91:574 av () tillstatsrådet om regeringens åtgärdermed anledning av vissa asylärenden:Nu väntar många av bulgarturkarna på sina beslut.För de allra flesta ser det ut att bli negativa beskedoch de blir utsatta för den retroaktiva lagstiftningenfrån den 13 december 1989.Barnen som ofta redan rotat sig rycks upp medrötterna och barnpraxisen är ett minne blott.Men jag vill rikta uppmärksamheten speciellt påkvinnorna. Många av dem har blivit våldtagna ochmisshandlade av poliser i sitt hemland, något somde har upplevt som mycket förnedrande att berättaom. Dessutom har de av förklarliga skäl inte vågatberätta om dessa händelser för svensk polis. När desedan vågat berätta har de bedömts som icketrovärdiga även av regeringen.Kan invandrarministern söka påverka dessautvisningsbeslut?1990/91:575 av () tilljustitieministern om ändrad lagstiftning för visstslags brottmål:En äldre man har under brutala former mördats avtvå män. Den ene dömdes för mord, den andre förmedhjälp.