prot · GF0943 · 1991-12-11 00:00:00 — De indonesiskasäkerhetsstyrkornas dödsskjutningar av ett stortantal demonstranter i östra huvudstad är ett annat exempel.Dessa övergrepp och detta förtryck förekommerframför allt i odemokratiska samhällen, därregimerna inte tål opposition och där förtrycket ären förutsättning för att regimen skall kunna sittakvar.Det är därför viktigt att slå fast -- många talare hargjort det före mig, men det tål att upprepas -- attrespekten för varje människas värde, åsikter ochrättigheter oavsett kön, ålder, ras och etnisk ochreligiös tillhörighet har sin fasta grund i ettdemokratiskt styrelsesätt och i rättssamhället. Atthävda och att kunna utöva sina mänskligarättigheter är en naturlig del i demokratinsverksamhet och utveckling.Respekten för demokrati och mänskliga rättighetermåste ständigt hävdas och försvaras. När detta skerfår det ofta karaktär av kritik mot sittande regimersom inte tål opposition.Men det är viktigt att vi genom vår utrikespolitikstärker och utvecklar respekten för de mänskligarättigheterna. Detta bör ske både bilateralt ochinom FN-systemets ram. I regeringsförklaringenslås också fast att ''den svenska utrikespolitikenskall vara en klar röst för mänskliga rättigheter,frihet och demokrati i världens alla delar''.Vi moderater har länge hävdat att stödet förmänskliga rättigheter skall vara särskilt tydligt i vårbiståndspolitik. Att främja en demokratiskutveckling är ju ett av de fem målen för svensktbiståndsarbete. Och i regeringsförklaringenbetonas också att biståndspolitiken skall läggas omi riktning mot ett väsentligt starkare stöd fördemokrati.Internationella konventioner och internationellopinionsbildning för arbetet med de mänskliga fri-och rättigheterna framåt. Ingen regering kan i dagsäga, att mänskliga rättigheter är en nationell fråga.I enlighet med har världens länderförpliktigat sig att samarbeta när det gällerövergrepp mot de mänskliga rättigheterna.Det är mycket positivt att under den nupågående generalförsamlingen i FN har lagt framen resolution om situationen i -- tidigareBurma. I resolutionen uttrycks den oro som man imånga länder känner över den svåra situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i landet,och kräver att alla medborgare i landet fritt skall fådelta i det politiska livet. I resolutionen välkomnasockså generalsekreterarens uttalande i sambandmed att oppositionsledaren årets fredspris och hans upprepadevädjanden om att hon skall släppas fri. Det är ocksåpositivt att situationen i kommer attbehandlas av FNs kommission för de mänskligarättigheterna vid kommisionens möte under våren1992 och att generalförsamlingen tar uppsituationen i till förnyad granskning.Det kurdiska folkets kamp för sin överlevnad ochför sina politiska och medborgerliga rättigheter harpågått i många . Kurderna har utsatts förtvångsförflyttningar från sina hem, folkmord ochmassakrer, och detta sker fortfarande.I samband med kriget i utsattes denkurdiska befolkningen återigen för grovaövergrepp, och stora delar av befolkningen i norraIrak flydde än en gång över gränsen till ochtill . kunde vi på nytt läsaatt tiotusentals kurdiska medborgare flytt från sinahem i norra efter hot och beskjutning frånirakiska regeringstrupper. att det inte bara är i som denkurdiska befolkningens mänskliga rättigheterkränks. Även i lever kurderna under svåraförhållanden. Utskottet betonar också ibetänkandet vikten av att regeringen fortsätter sinaansträngningar att ta upp kurdernas mänskligarättigheter till behandling i FN i syfte att förmå deländer där kurderna bor att respektera derasrättigheter, tillmötesgå deras strävanden efterautonomi och att låta dem utöva sina rättigheter attfritt få utveckla sin egen kultur, sin identitet ochanvända sitt eget språk.Herr talman! De grova kränkningar av mänskligarättigheter som sker i kan inte helleraccepteras. Förekomsten av godtyckligaavrättningar, försvinnanden, bristanderättssäkerhet och frihetsberövanden har också vidflera tillfällen behandlats i FNs kommission för demänskliga rättigheterna. Den senaste rapportenfrån den utsedde rapportören innehöll på flerapunkter kritik mot förhållandena i , och denresolution som antogs förlänger rapportörensmandat. Utskottet betonar vikten av att regeringenfortsätter att arbeta för att brotten mot demänskliga rättigheterna uppmärksammas ochfördöms.Herr talman! Vi har upplevten glädjande utveckling i riktning mot demokratioch ökad respekt för de grundläggande mänskligafri- och rättigheterna i ,men även i , och . Alltfler länder styrs nu av parlament som utsetts avfolket i fria val.Tyvärr måste vi konstatera att de nu pågåendestriderna i också har lett till allvarligakränkningar av de mänskliga rättigheterna.Vi får hoppas att ochbildandet av ett nytt statsförbund mellan ,och inte medför attgrundläggande mänskliga rättigheter åsidosätts.Det finns ca 4 000 etniska samhällen spridda iländer över hela världen. Avgörande för enframtida fredlig utveckling är hur dessa minoritetererkänns och skyddas i de olika ländernaskonstitutioner.Det är därför viktigt att och övrigademokratiska länder i olika internationella fora ochbilateralt är beredda att hjälpa de nya framväxandedemokratierna i deras arbete med att utarbeta nyakonstitutioner, där även minoriteternas rättigheterbeaktas och skrivs in.Ett aktuellt exempel på ett sådant agerande frånSveriges sida är att regeringen beslutat attanslå medel för en insats för mänskliga rättigheteroch rättsskydd i . Svenska experter skallstudera rättssystemet i , informera om deträttsliga systemet i och undersöka hurSverige kan främja utvecklingen mot en rättsstat.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utrikesutskottets betänkande nr 2.I detta anförande instämde ().Anf. 7 ():Herr talman! Rätten till liv är en fundamentalmänsklig rättighet. Men människan har inte bararätt till liv, utan också till ett liv i värdighet. Därförär det viktigt att kämpa för ekonomiska och socialarättigheter, att kämpa för världsfattigdomens ochsvältens utplånande.Och själva grundförutsättningen för att kunnaförverkliga sociala och ekonomiska rättigheter äratt det finns yttrandefrihet, mötesfrihet; kort sagt:demokrati.Yttrandefrihet och informationsfrihet är ennödvändighet för ett demokraiskt samhälle och förmänniskors fulla deltagande i ett sådant samhälle.Utan fullständig information kan individen intekritisera den förda politiken. Utan röst och utanrättighet att uttrycka sig kan inte individen bidra tillpolitisk och social förändring.Kränkningar av yttrandefriheten och andrabesläktade friheter är inte lika plågsamma ochvidriga för individen som t.ex. tortyr. Men för att viskall kunna veta om att det förekommer tortyr ochkunna bekämpa den måste det finnasyttrandefrihet.Att yttrandefriheten är demokratins och folkviljansinstrument gör den farlig för regimer, vilkaslegitimitet bygger på just skräck och våldsutövandeoch inte på människors frivilliga stöd ochförtroende, uttryckt i öppna val.Därför är det en uttalad strävan hos totalitäraregimer i olika länder att begränsayttrandefriheten, att hindra att information nårallmänheten och att strypa oppositionensmöjligheter att verka. Tyvärr är det ofta en alltförframgångsrik strävan.Även om yttrandefriheten och de andra politiskarättigheterna är centrala för att människan skallkunna åstadkomma någon förändring av sinavillkor, är de sociala, ekonomiska och kulturellarättigheterna nödvändiga om människan skallkunna leva i värdighet.I artikel 16 i FNs allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna står det att ''envar har rätttill undervisning''. Detta är en viktig mänskligrättighet. Det är därför angeläget att spridaläskunnigheten i världen. Läskunnighetenunderlättar en stabil demokratisk utveckling ochinformation till människorna om de mänskligarättigheterna. är det tyvärr så, attanalfabetismen ökar i världen, och vi går åt fel håll.Detta faktum försvårar också arbetet för mänskligarättigheter.Trots att många fick föra en långfrihetskamp mot kolonialt förtryck och därmedupplevde vad det vill säga att inte äga mänskligarättigheter har de -- när friheten frånkolonialmakten väl var uppnådd -- själva införtcensur, diktatur och tortyr. Argumenten somförsvarar förtrycket är desamma som underkolonialtiden. Utvecklingen har t.ex. inte nåtttillräckligt långt för att det skall vara demokrati,och utbildningsstandarden är för låg.Medborgerliga och politiska rättigheter är aldrig enlyx som kan vänta, medan utvecklingsnivån höjs.De utgör snarare själva förutsättningen förframåtskridandet.Att i fria demokratiska val få utse sitt lands styrelseär en grundbult för fred och för mänskligarättigheter. har fleraefterlängtade val ägt rum i före detta diktaturereller kolonier. På annat håll har fredsförhandlingarinletts, som mycket väl kan komma att resultera ifria val. Arbete pågår i Cambodja, ,m.fl. länder, och såg vi att fria valändrade regimen i . Ofta rör det sig omländer som aldrig eller åtminstone inte på länge haftfria och allmänna val och där misstron är mycketstor mellan de olika parterna i landet. Ettmisslyckat val, med valfusk och manipulationereller bara misstankar om att sådant förekommit,kan störta en nyfödd demokrati tillbaka in i entillvaro av diktatur och övergrepp mot mänskligarättigheter.Det finns ännu inga normer för hur ett val skallgenomföras, även om diskussioner har påbörjatsinom FN om ett normsystem för ''fria och rättvisaval''. Behovet av ett regelsystem som ger skydd motvalfusk är stort, framför allt om vi skall tro på attdemokratin kommer att segra i allt fler stater.Därför bör det nu inom FNs ram utvecklas ettinternationellt normsystem för hur fria, allmännaoch rättvisa val skall gå till. De nordiska ländernahar i Skagendokumentet satt upp vissa riktlinjer fördetta. I detta normsystem är det viktigt att verka förrätten till internationell övervakning av valen, somskall bygga på allmän rösträtt, opartiskadministration, behovet av oberoendevalövervakning, registrering av röstberättigade,tillförlitliga röstavlämningsprocedurer och metoderför att undvika valfusk. FNs arbete i är ettbra exempel. Det gav FN värdefulla erfarenhetermed tanke på framtida åtaganden i sådana härsammanhang.Ett intensivt arbete måste bedrivas för att regleraoch förbjuda dödsstraffet. Här har utvecklingen desenaste åren varit negativ. Som exempel kan jagnämna att antalet avrättningar i har ökatkraftigt jämfört med antalet . Under de sjuförsta månaderna 1991 avrättades 647 människor iIran. Motsvarande siffra 1990 var 203, alltså tregånger så många avrättningar jämfört med förraåret. Detta är en skrämmande utveckling.Opinionsarbetet mot dödsstraffet måste kraftigtunderstödjas, inte minst i de länder som i övrigtrespekterar de mänskliga rättigheterna, t.ex. USA.Turkiet är ett land där mänskliga rättigheter sittermycket trångt. anmäldes tillEuropadomstolen för brott mot de mänskligarättigheterna. drogs anmälan tillbaka, dåTurkiet lovade rätta till bristerna och bl.a. heltupphöra med tortyr. kan det tyvärrkonstateras att ännu inte har uppfyllt sittlöfte. Tortyr är något som fortfarande regelmässigtförekommer i . Entydiga rapporter pekar idenna riktning. Om den nya regimen kommer attarbeta på att få till stånd en förändring återstår attse. Med tanke på vad sade härtidigare finns det onekligen ett visst hopp om enförändring.De flesta kränkningar av mänskliga rättigheter stårstater för. Man skulle grovt kunna dela inkränkningarna i några huvudgrupper.En första grupp kan de kommunistiska dikaturernasägas utgöra, som dock glädjande nog blir allt färre.Där används statsapparaten för att kontrollera attingen avviker från den officiella politiskauppfattningen. Detta betyder ofta ett sofistikeratförtryck av oliktänkande och en utbyggdkontrollstat. Några få kvarvarande exempel ärAlbanien, och Cuba.En annan variant är den totalitära religiösa staten,som inte tolererar andra åsikter än dem somreligionen stöder. Här återfinns t.ex. och Irak.Exempel på konsekvenserna av detta kan vipåtagligt uppleva, om vi talar med representanterför den iranska frihetsrörelsen som justi genomför en demonstration påSergels torg här i . Den politiskt aktiveMohammad-Sadegh Pormozafari har förvägratsuppehållstillstånd i och går ett mycketovisst öde till mötes i . Om landet hadetillåtit ett öppet samhälle där det hade varit möjligtatt kritisera regimen, skulle en sådan härdemonstration inte vara nödvändig. Ett annatexempel: 4 000 kvinnor har under det senaste åretarresterats i , därför de inte har burit den slöjasom mullorna påbjuder.En tredje typ av stat som stystematiskt kränkermänskliga rättigheter är den militärt domineradediktaturen eller halvdiktaturen, oftaförekommande i men även i Asienoch . Det handlar ofta i grunden om enkonflikt mellan överklassen och de fattiga isamhällen som präglas av fattigdom och storaklyftor, och där armén skyddar den privilegieradegruppen. Regeringen kan ha olika grad avdemokratisk legitimitet och kontroll -- eller brist påkontroll -- över armén. Men huvuddraget i dessa fallär att armén systematiskt bedriver jakt på deoppositionella krafterna utan att ställas till ansvarför sina brott mot mänskliga rättigheter mer än iundantagsfall.Herr talman! Först när människorna,medborgarna, åtnjuter yttrandefrihet ochtryckfrihet och i demokratiska val får bestämmahur deras länder skall styras ges freden en rejälchans.Jag yrkar bifall till hemställan i utrikesutskottetsbetänkande 2.Anf. 8 ():Herr talman! Vi dödade dig därför att du inte gicki skolan och inte hade någon framtid.Detta meddelande hade mördarna lämnat vid ettdödat gatubarn i i Colombia.Gatubarnen blir allt fler i storstäder.Det flesta barnen lämnar sina hem när de är . De minns inte alltid varifrån dehar kommit. En del gick helt enkelt vilse och harinte hittat tillbaka hem igen.I handlar det om köpmän eller förmögnasom går samman och lejer dödspatruller för att bliav med gatubarnen i sina områden. Det talas om attuppemot en miljon gatubarn har mördats enbart iBrasilien.Vilken hjälp kan vi ge dessa barn? I en motion fråncentern har det föreslagits att ökad uppmärksamhetskall ges aspekterna på barn i det svenska biståndetsåväl bilateralt som multilateralt. I betänkandetframgår också att det är viktigt att förbättra barnenssituation i världen. T.ex. frivilligorganisationerarbetar med statligt stöd för gatubarn. Vissaprojekt har startats av barnen själva, bl.a. i Peruoch i . Det är därför viktigt att vi ger hjälptill självhjälp när det gäller dessa projekt.Det är emellertid inte bara barn i andra länder somfar illa. Vi har från svensk sida anledning attifrågasätta hur vi själva följer barnkonventionen.Rädda barnen har i en rapport påtalat attallt fler flyktingbarn tas i förvar innan de skickas utur . Det rör sig om i genomsnitt två barn perdag. Förvarstiden varierar upptill . Enligt Rädda barnen strider dettaagerande inte enbart mot utlänningslagen utanockså mot FNs barnkonvention.Herr talman! Många asylsökande har skäl att fåstanna i vårt land. Andra asylsökandes skäl är intestarka nog. Varje fall bedöms enskilt. Trots dettakan misstag ske. Jag menar att det i osäkra fall ärbättre att fria än fälla.T.ex. bör stor försiktighet anmodas när det gällerutvisning av iranier som har varit aktivainom motståndsrörelsen Mujaheddin och som harsökt asyl i . , dådemonstrationer senast tilläts i mot de svåraförhållandena och brott mot mänskliga rättigheter,har 150 000 personer fängslats. av defängslade tillhörde motståndsrörelsen Mujaheddin.90 000 har sedan samma tidpunkt avrättats, och90 %av dessa 90 000 har också tillhört Mujaheddin.Som nämnde utvisades såsent som en Mujaheddinanhängare.Och enligt uppgifter som jag har fått fängslades hanvid hemkomsten. Det är därför angeläget att vi frånsvensk sida verkligen bringar klarhet i detta fall ochinte fortsätter att utvisa iranier som säger sigtillhöra Mujaheddinrörelsen utan att vi har säkrabevis på att de inte riskerar livet vid återkomsten tillIran.Från sida har vi motionerat om att det ärviktigt att FNs granskning av situationen i Iranfortsätter och effektiviseras. Eftersom FNssärskilda representant skall få besöka en tredjegång, och eftersom Röda korset nu skall få besökafängelser i landet, har vi i utskottet nöjt oss med attdet inte nu fordras några ytterligare uttalanden frånutskottets sida.I går fick jag emellertid veta något som gör migytterligare orolig för fängslade iraniers liv. InförRöda korsets besök i fängelserna håller nu flerapolitiska fångar på att förflyttas från fängelserna tillolika lägenheter eller mindre fängelser för attgömmas undan inför besöket. avrättasfångar på olika håll i landet för att dessa inte skallkunna vittna inför Röda korset. Det finns allanledning att vi noga följer utvecklingen i påområdet för mänskliga rättigheter och protesterar iolika sammanhang mot situationen i landet.I grannlandet är situationen inte mycket bättreför dem som är oppositionella mot regimen.Framför allt är det kurderna som har det svårt nu.Den internationella bojkotten mot fortsätter,vilket gör det svårt för civilbefolkningen att klarade vardagliga behoven. Men för att förvärrasituationen ytterligare för kurderna i bojkottarSaddam kurderna när det gäller bensin-och matleveranser. Dessutom sker nya anfall motde kurdiska områdena, och en ny flyktingkatastrofär på väg att inträffa i bergen mellan , ochTurkiet. Hundratusentals kurder är på flykt igen tillföljd av den irakiska arméns förnyade anfall underde . Många kurder beräknasdö till följd av vinterkyla, brist på mat och direktförföljelse. måste fortsätta att gehumanitärt bistånd , menframför allt försöka förmå FN att stanna inomområdet för observationer men även för vidarebiståndsinsatser.Herr talman! I december samma årinvaderades landet av . Åren sedan desshar präglats av försvinnanden, tortyr ochmassmord. I en Amnestyrapport uppskattarman att en tredjedel av befolkningen dödats sedaninvasionen. har under de senastemånaderna trappat upp våldet mot befolkningen påÖsttimor. Indonesisk militär har genomförtmassakrer på civila. Vittnen till det inträffade harundanröjts. överbefälhavare hotadehäromdagen att krossa alla som försöker bryta lossnågot territorium från den indonesiskacentralmaktens kontroll.Sverige har i ställt sig bakom enresolution angående . Resolutionenuppmanar medlemsstater, som har ekonomiskaband med , att utöva påtryckningar isyfte att stoppa alla kränkningar av de mänskligarättigheterna. Resolutionen uppmanar också tilllivsmedels- och hälsobistånd till . Vi måstefrån svensk sida nu leva upp till resolutionen.Vapenexport från förekommer inte längretill . Däremot är det osäkert om vissareservdelar till försvaret fortfarande exporteras tillIndonesien. Om detta skulle var fallet bör ävendessa leveranser stoppas mot bakgrundav de senaste indonesiska övergreppen.Biståndsmedel bör i ökad utsträckning kanaliserasdirekt till det timoresiska folket för livsmedels- ochhälsoinsatser.Centern har motionerat om attSovjetunionen -- det är osäkert vilka länder som nutillhör den unionen -- borde bistå med minröjning,minkartor och annan information angåendeminorna. Det behövs i röjningsarbetet iAfghanistan. Bl.a. behövs information om vilkentyp av minor som använts och hur dessadesarmeras. Först har vi fått gehör för vikten avdetta krav, och utskottet understryker nu vikten avatt bistår vid minröjningen, inkl.tillhandahåller de eventuella minkartor som finns.Detta gläder naturligtvis oss i centern.Ett annat krav som vi också har fått gehör för iutskottet efter flera års tidigare motionerandeutan gehör är kravet på en FN-kommissarie förmänskliga rättigheter. I tidigare betänkanden hardet konstaterats att det inte funnits någraförutsättningar för att få gehör vare sig för ett nyttFN-organ finansierat över den reguljära budgeteneller för en ny funktion inom FN på detta område.Men finner utskottet förslaget om en FN-kommissarie för mänskliga rättigheter vara avbestående intresse.Ett förverkligande av förslaget bör ske närfinansiella förutsättningar föreligger, påpekarutskottet. Det är en klar attitydförändring jämförtmed . Det är också ett steg i rätt riktning.Att motionskrav behandlats så positivt idet betänkande som vi skall fatta beslut om ärsjälvfallet glädjande. Det visar att det mångagånger krävs upprepningar och tålamod för att manskall komma så långt att en idé vinner gehör. Likasåkrävs det att man ideligen påtalar förhållandenaoch visar uthållighet i det här arbetet. Det gällerockså att det görs fortsatta ansträngningar för attantalet brott mot de mänskliga rättigheterna på vårjord skall minska. Det är ju något som vi alla härönskar och eftersträvar.Med detta yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet.Anf. 9 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag påpeka att jagställer mig bakom utrikesutskottets betänkandeoch dess förslag till yttrande beträffande motionersom gäller de mänskliga rättigheterna. Trots det villjag belysa de här frågornas stora vikt ochunderstryka hur angeläget det är att omvärldenäven i fortsättningen uppfattar som en avde främsta förespråkarna för människors rätt --människors rätt till värdighet och jämställdhet. Detär angeläget att det här begreppet utvidgas.Begreppet mänskliga rättigheter inrymmeregentligen flertalet krav som bör ställas när detgäller ett mänskligt liv i värdighet. Det första kravsom bör ställas inom ramen för den rättighetengäller rätten till liv.Jag skall inte ta upp abortfrågan i det härsammanhanget. Närmast tänker jag i stället på allaonödiga krig som pågår på olika håll i världen.Enkelt uttryckt beror krigen i stor utsträckning påen bristande respekt dels för andra människorsvärde och värdighet, dels för folks lika rättigheteroch rätt till självbestämmande.Den tragiska konflikten i visar attcivilbefolkningens mänskliga rättigheter helt harsatts ur spel. Minoriteter har varit föremål fördiskriminering. Därmed har motsättningarna ochhatet folkgrupper emellan ökat. Ett grundläggandeelement beträffande en fredsöverenskommelse iJugoslavien är respekten för de mänskligarättigheterna.I har de mänskliga rättigheterna fram till fått ett ökat utrymme allteftersom dendemokratiska vågen vunnit inträde. Men i Sovjetsmånga stater ligger, bildligt talat, gammal surdegoch jäser. När man lättar på någon av de tömmarsom styr hästen finns risken att hästen drar alldelesför långt åt det ena hållet. Det gäller därför attledarna har demokratin i den ena tömmen och demänskliga rättigheterna i den andra. Då finns deten chans att hästen, dvs. landet, kan dra sig upp urdyn för att dra lasset mot en ljusare horisont.Men det är också viktigt att vi inte bara står ochtittar på och ser hur hästen spänner sina muskler,bildligt talat, för att få med sig lasset. Vi måstehjälpa till och skjuta på vagnen ibland, så att deninte går baklänges. Det är bra att harbestämt sig för att hjälpa människorna i bl.a.Petersburg med mat. Dessutom är det viktigt att demänskliga rättigheterna beaktas i de baltiskastaterna, så att inte en folkgrupp ställs mot enannan. Jag tänker bl.a. på det relativt stora antaletryssar i de baltiska staterna. De upplever sig hotadei dagens situation.I våra dagar är det viktigt med ett vidgatnationsbegrepp. Även de som inte är födda i ettland eller som är andra generationen i landet i frågakan uppleva det nya landet som sitt eget. Det gällerockså vårt eget land och vårt förhållande till olikainvandrargrupper.Sverige är en stor understödjare av FN och deltarmycket aktivt i FNs arbete på olika nivåer. Jag harvarit i FN under en månad, och jag kan därför medviss stolthet, men även med ödmjukhet ochansvarskännande, konstatera att tycks haett mycket gott anseende i internationellasammanhang och i fråga om FNs arbete. Sverigesom nation är inte särskilt stort. Vårt inflytande äremellertid inte i proportion till landets storlek, utandet är faktiskt större. Detta framkom i många olikasammanhang.