prot · GF0927 · 1991-11-19 00:00:00 — Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan.Som framhölls i regeringsförklaringen harregeringen för avsikt att ge välfärden en nyinriktning. Bl.a. kommer vi att arbeta för att ökavalfriheten. Konkreta åtgärder för en förbättring idetta avseende måste i stor utsträckning ske lokalt.Jag är övertygad om att sjukvårdshuvudmännenkommer att arbeta för att så sker. Det är självfalletangeläget att villkoren för den enskilde ärlikvärdiga oberoende av vilken vårdinrättning somanlitas.Preventivmedel får förskrivas av barnmorskorenligt de bestämmelser som socialstyrelsenmeddelar. De begränsningar i denna rätt som gjortshar sin grund i bedömningar om medicinsksäkerhet. har i sitt förslag tillabortförebyggande program framhållit attformerna för denna förskrivningsrätt bör ses över.Planering härför pågår enligt vad jag har erfarit.Anf. 27 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, även om jag inte tycker att det gicktillräckligt långt för att tillgodose defrågeställningar jag har tagit upp. Jag får väl ocksåpassa på att gratulera statsrådet till upphöjelsenfrån näst största församling till den största.Den förflyttningen gör ju också att statsrådet är välförtrogen med dessa olikheter, eftersom de finns imycket stor utsträckning inom länslandstings område.Frågan är dessutom betydligt större än vad jagtrodde i början, när jag såg det enbart som enskillnad mellan helt privata barnmorskor och debarnmorskor som finns inom den offentliga vården.Det problemet är stort nog, eftersom kvinnor intekan välja fritt, men det finns också en mycket storskillnad mellan de offentliganställda,entreprenörer inom området och privatabarnmorskemottagningar. För att man skallåstadkomma en valfrihet dels för de blivandemödrarna, dels för dem som vill starta eget,antingen i entreprenadform eller i form av heltprivat verksamhet, måste man ha likartade regler.Jag menar då att det inte räcker att säga att detta ärnågot som kan ske lokalt. har förvisso en heldel åtgärder vidtagits lokalt av de olika landstingenför att -- skulle jag vilja säga -- försvåramöjligheterna till alternativ vård. Det finnsemellertid en del möjligheter för staten att förändradetta så att det verkligen blir fråga om valfrihet.Jag vill till slut fråga statsrådet: statsrådet tainitiativ till exempelvis förändringar avupphandlingsreglementet, vilket man baserarsig på när man sluter entreprenadavtal, eller till attvillkora de resurser som staten ger för vård ochomsorg i olika former?Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Som jag nämnde i mitt frågesvar ärdet en viktig uppgift för regeringen att se till att detblir mer av valfrihet inom välfärden i . Detinnebär att vi bl.a. har uttalat oss för att vi stegviskommer att införa etableringsfrihet för läkare. Vikommer förstås också att se över villkoren förandra yrkeskategorier.Frågan om etableringsfrihet för just barnmorskorhar ännu inte diskuterats. Detta har delvis att göramed att en del av deras arbetsuppgifter, exempelvisförskrivningen av preventivmedel, än så länge skallske under läkarövervakning. Det är skälet till denskillnad som finns iförskrivningsrätten mellan offentliganställda ochprivat engagerade barnmorskor. Det är detregelsystem som ses över.Jag har inte uppfattat det så att några förändringari själva upphandlingsreglementet skulle kunnastimulera den utveckling som . Är det så, är jag mycket tacksam för att fålära mig mer om detta.Den utveckling jag tycker man enklast kan peka påär den som har ägt rum i alla de landsting därpartivänner till mig och harett visst inflytande, där man helt enkelt kan göraupp med de barnmorskor som uppfyller de villkorman tycker kan vara lämpliga för att de skall klaraverksamheten och ersätta dem på ungefär sammasätt som gäller för barnmorskor i övrigt. Det föds juförmodligen inte fler barn för att vi får flerbarnmorskor, så detta innebär inte någonkostnadskonskevens för landstingen i det storahela. Denna möjlighet finns . Om detsedan krävs regeländringar på statlig nivå, är viberedda att överväga sådana också.Anf. 29 ():Herr talman! Jag är mycket tacksam för de initiativsom regeringen förutskickar att man tänker ta. Menjag tror inte att det kommer att bli en fullständigvalfrihet vare sig för dem som så att säga vill öppnaeget eller för dem som vill använda sig av denverksamheten.Jag tänker inte nu gå in påupphandlingsreglementet, eftersom min fråga inteomfattar detta. Men det är omtalat att både juristeri landstingen och landstingens revisorer kräver vid upphandlingsavtal skall följa detupphandlingsreglemente som gäller för övrigupphandling inom offentlig verksamhet. Jag menardärför att man faktiskt måste vidta åtgärder även pådet området.För att få en valfrihet och en kvalitetsutvecklingbehövs det som sagt en positiv konkurrens, och dåmåste man ta initiativ för att åstadkomma det. Jagtror att regeringen måste ta de initiativen i ställetför att vänta på att landstingen gör det.Anf. 30 Statsrådet ():Herr talman! I den utsträckning det är somChristina förutskickar, dvs. attupphandlingsreglementet kan tolkas på så sätt attvalfriheten försvåras, skall vi omedelbartundersöka detta. En huvuduppgift för oss är förståsatt ta bort de hinder som finns på statlig nivå för envalfrihet för medborgarna.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:123 omarbetslösheten inom Åmåls kommunAnf. 31 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågatarbetsmarknadsministern vad han avser göra medanledning av eventuella framtidaomstruktureringar av SJs verkstad i . Dåfrågan på det här stadiet i första hand berör mittdepartement har frågan överlämnats till mig.Genom det trafikpolitiska beslutet (1987/88:50) bestämdes att SJ skulle fåförutsättningar att spela en viktig roll som ettkonkurrenskraftigt transportmedel. En avförutsättningarna för detta var att SJ skulle bedrivatågtrafik på affärsmässiga villkor. Dessutom åladesSJ att med interna åtgärder förbättra sitt resultatmed 1 miljard efter finansnetto vid utgången av1992, jämfört med resultat. Statens krav pålönsamhetsförbättring måste då av naturliga skälföljas av nädvändiga kostnads- ochstrukturrationaliseringar inom SJs organisation.För närvarande pågår på verkstadssidan en översynav verksamhetsstrukturen och organisationsformenför att uppnå ytterligare kostnadsbesparingar ochen ökad konkurrenskraft.Jag har full förståelse för frågeställarens oro överarbetslöshetsutvecklingen i regionen. ärdet viktigt för SJs långsiktiga överlevnad att verketges tillfälle att göra nödvändiga rationaliseringaroch produktivitetsökningar för att bringa ned defasta kostnaderna, som ju även direkt påverkarresenärernas biljettpriser. Enligtverksförordningen skall dock de krav som ställs avhänsyn till regionalpolitiken beaktas.Departementet har därför vid kontakt med SJsledning framfört önskemål om att SJ tar hänsyn tillarbetsmarknadsläget i i den händelse manplanerar förändringar av verksamheten på orten,förutsatt att detta inte hämmar en nödvändigstrukturrationalisering.Anf. 32 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret. Det var inte det statsråd som jag hade trottsom svarade, men frågan ligger naturligtvis inomkommunikationsdepartementets område -- t.o.m.just , när TGOJ på sitt styrelsemöte förutsättsfatta beslut. Om beslutet blir så dåligt som vi haranledning att befara är det naturligtvis i högsta gradarbetsmarknadsministerns bekymmer.Är det då så att vi över huvud taget inte kanmedverka till nödvändiga rationaliseringar ochstrukturförändringar? Nej, så är det naturligtvisinte. TGOJ måste leva med kravet på bästa ocheffektivaste organisation, men det är precis vadman gör om man bibehåller och vidareutvecklarverksamheten just i Åmål.Vid denna verkstad i finns mycket högkompetens hos personalen, hög produktivitet ochlåg personalomsättning -- alla goda kännetecken påen bra verkstad. har detgjorts investeringar på i runda tal 50 milj.kr., ochdärmed har en modern underhållsverkstad skapats,som är anpassad inte bara till SJs behov utan äventill de förutsättningar som gäller på marknaden iövrigt. Den externa verksamheten har därmed fåttstora utvecklingsmöjligheter.Till detta kommer beslut omutbyggnaden av nordlänken.Jag menar nog att SJs beslut måste ses i ettsammanhang och i ett helhetsperspektiv. Allt talardärför till förmån för just verkstaden i . Detfinns inte några rationella, ekonomiska ellerregionalpolitiska skäl för att man skall stympaverksamheten vid verkstaden i så som nuföreslås. Det är helt oacceptabelt. Det är bra attdepartementet har framfört önskemål om detta,men jag skulle hellre vilja att departementet krävdeav att man inte vidtog dessaförändringar.Anf. 33 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag delar oro i dennafråga, och därför har jag också diskuterat den medSJs generaldirektör. Bakgrunden är att SJ harunderhållsverkstäder på en hel del olika platser ilandet, i , , , ochEskilstuna. Man har helt enkelt en ganska storövertalighet av personal på de här verkstäderna,med hänsyn till att t.ex. behovet av stora s.k.revisioner, när hela lok plockas ned, minskar undanför undan eftersom de ersätts med en annan typ avunderhåll, som oftast kan utföras på SJstrafikverkstäder för lättare underhåll.Ungefär 500 personer måste bort i dennaorganisation. Jag har alltså talat med SJ, och jagtror att man kommer att göra allt som över huvudtaget är möjligt inom de ramar som man har för attbehålla så många som möjligt i . Vi vetnämligen att har öppenarbetslöshet, jämfört i hela riket, och attregionen ingår i stödområdet för regionalpolitisktföretagsstöd. Här finns en stor andelverkstadsarbetare -- , jämfört medriket som helhet. Vi kommer att fortsätta attbevaka den här frågan och föra diskussioner medSJs ledning om de strukturrationaliseringar somtrots allt är nödvändiga.Anf. 34 ():Herr talman! Det var ett positivt svar somkommunikationsministern kom med. Det går inteatt bortse från att den här verkstaden har en enormtstor betydelse för -- kanske mer än på andrahåll i landet. har en mycket liten andeltjänsteföretag och inte så stor andelkunskapsintensiv verksamhet, högteknologi, osv.Åmålsverkstaden står i mycket hög grad för justden delen av verkstadsindustrin, som är så väsentligför Åmåls kommun.Därför skulle jag bara än en gång vilja understrykaatt det inte är acceptabelt för Åmåls kommun attbära stora neddragningar vid SJ-verkstaden.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:125 om hastighetenpå motorvägarAnf. 35 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom jag avser att verka för att hastigheten påmotorvägar generellt sätts /tim.Jag har förståelse för önskemålet om att höjahastigheten på våra bästa vägar. Detskulle kunna medverka till att vi får en bättrerespekt för gällande bestämmelser. Flera av våramotorvägar har fått sänkta hastighetsgränser avmiljöskäl. En bättre efterlevnad avhastighetsgränserna skulle kunna leda till attgenomsnittshastigheten behålls på ungefärnuvarande nivå trots höjningar på vissa avsnitt.Hastigheten på motorvägarna är dock närmast enfråga för trafiksäkerhetsverket. Med hänsyn till allarelevanta faktorer undersöker verket förnärvarande om det är möjligt att återgå på de sträckor där hastigheten häromåretsänktes till 90 km/tim.Anf. 36 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret ochönskar honom välkommen i ämbetet.Min fråga ställdes , innantrafiksäkerhetsverkets GD och NTFs ordförandehade uttalat sig positivt för en höjd fartgräns.Frågan ställdes också före torsdagens frågestund,då statsrådet på en fråga av inteföreföll vara negativ. Jag citerar ur det svaret: ''Jagkan bara säga att vi på departementet också avseratt överväga saken och vill verkligen få fram etthållbart underlag för att kunna bestämma om manskall behålla de nuvarande gränserna. ''En helt ny fråga uppstår , och det är omregeringens roll vid en eventuell förändring avhastighetsgränsen. Enligt nuvarande regler hartrafiksäkerhetsverket bemyndigande frånregeringen att besluta i den frågan. Enligt vad jaghar förstått av svaret, anser sig statsrådet intebehöva ändra på bemyndigandet eller åberopanågot som kan motivera ett undantag ibemyndigandet.En följdfråga är om statsrådet, med kännedom omde faktorer som föreligger, är positiv till enhöjning av fartgränsen och inte bara ''har förståelseför önskemålet'' som sådant, som det stod i svaretpå min fråga.Anf. 37 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har i flera olika sammanhang sagtatt jag är positiv till en höjning, men jag vill först sede bärande argumenten däremot och värdera dem.För närvarande är detta, som , ett ärende för trafiksäkerhetsverketsstyrelse, och jag kommer att avvakta dess beslut.Trots allt kan någon komma att överklaga dettabeslut. I så fall blir det ett ärende för regeringen,och då får jag anledning att ta ställning till frågan.För närvarande är det alltså trafiksäkerhetsverketsstyrelse som har frågan i sin hand.Anf. 38 ():Herr talman! Jag har full förståelse för attstatsrådet inte vill beskyllas för ministerstyre, mendet hade suttit bra om han hade gjort ettauktoritativt uttalande. har trafikutskottetenhälligt föreslagit en höjning avhastighetsgränsen, och trafiksäkerhetsverket ochNTF är också för en sådan. Mycket talar för atttrafiksäkerhetsverkets styrelse vid nästasammanträde fattar ett sådant beslut. Det hadenaturligtvis varit ytterligare en skjuts för denstyrelsen om statsrådet nu direkt hade sagt sig varapositiv.Jag får nöja mig med vad jag har fåttkommunikationsministern att säga, och jag tackarför svaret en gång till.Anf. 39 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är inte riktigt säkert att KnutWachtmeister behöver nöja sig med det. På dendirekta frågan kan jag svara att jag personligen ärpositiv till en återgång, men jag har full respekt föratt ärendet, om det hamnar på regeringens bord,skall samberedas bl.a. med miljödepartementet.Anf. 40 ():Herr talman! Då är jag också positiv till det svarjag fick. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:126 omsmåbåtslederna på VänernAnf. 41 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till att utmärkningen avsmåbåtsleder på kan bibehållas.Staten har självklart det yttersta ansvaret försäkerheten till sjöss lika väl som för säkerheten påvåra vägar, i luften och på järnvägarna.Fritidsbåtstrafiken på , och för övrigt ävenpå övriga svenska vattendrag, skall naturligtviskunna bedrivas i säkra farleder även . Jagär medveten om den betydelse som fritidsfisket,fritidsbåtstrafiken och turismen i övrigt spelar iVänerregionen.Frågan om farledsutmärkningen i uppkomefter att den förra regeringen av besparingsskälskurit ned anslagen till många statligaverksamheter, bl.a. till seglationsstyrelse.Anslaget till seglationsstyrelsen skars ned med780 . /92.Vänerns seglationsstyrelse har inkommit med enskrivelse till ochbegärt överskridande av anslaget med 750 000 kr.Man anser sig annars inte ha möjlighet att tillse ochunderhålla farleder för både handelssjöfarten ochfritidsbåtstrafiken. Frågan bereds ,och jag kan därför inte nu närmare redogöra förvilken lösning som bör väljas i detta ärende, menjag vill försäkra frågeställaren om att säkerhetenför fritidsbåtarna på skall bibehållas.Anf. 42 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret, som jagtolkar positivt. Jag vill ändå peka på några saker.Utan utprickning av småbåtslederna blir det endrastisk försämring av småbåtslivet på Vänern.Säkerheten försämras i de attraktiva delarna avVänern, dvs. i skärgården, med grunda vatten, därdet redan nu ibland är svårnavigerat även medutprickning. Risken är att båtbesättningarnaskräms av svårigheterna att navigera och väljerandra vatten eller andra semesteralternativ, vilketskulle vara mycket dystert för båtlivet på Vänern.Om utprickningen försvinner påverkas ocksåturismens ekonomi. En turistchef i , LarsEmthammar, har med hjälp av uppgifter som hanhar hämtat från turistråds Båtliv, enfolkrörelse och Sverigeturismen i siffror, räknat utatt Vänerturismen bidrar med 12,6 milj.kr., somgår tillbaka till det offentliga genom skatter ochavgifter. Dessa 12,6 miljoner skall då sättas irelation till vad man skulle kunna spara med750 . Här finns alltså en stor skevhet. Denneturistchef har helt enkelt räknat hur många båtarsom finns på och hur många dygn de är där.Rent schematiskt kan man säga att avturistomsättningen förr eller senare går tillbaka tilldet offentliga, till stat, landsting och kommuner.Därför skulle det vara en dålig affär för detoffentliga att lägga ner utprickningen.Anf. 43 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det som säger ärnaturligtvis helt riktigt; de här ekonomiskasambanden är väl kända. De finns i en mängd olikaärenden där besparingar har varit nödvändiga -- jagkan nämna som ett exempel för att viskall förstå vad det handlar om.Som jag sade i mitt svar, bereds frågan förnärvarande. På kommunikationsdepartementetstuderar vi olika möjligheter att se till attsäkerheten för fritidsbåtarna på bibehålls.När beredningen är klar kommer det så småningomatt framgå i budgetpropositionen hur vi har försöktlösa den här frågan. Det är dess värre det enda jagkan svara , medhänsyn till de regler som gäller för beredning avregeringsärenden.Anf. 44 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för det. Jag ser medtillförsikt fram mot ytterligare besked.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:129 omGotlandstrafikenAnf. 45 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att överväga ett borttagande avnuvarande koncession vad gäller färjetrafiken tilloch från Gotland.Enligt min mening skall konkurrens eftersträvasdär förutsättningarna finns. I den översyn avfärjetrafiken till och från Gotland somsjöfartsverket fått i uppdrag att genomföra kommerfrågan om konkurrens i trafiken att belysas. Enviktig fråga i det sammanhanget är ju omkonkurrens kan skapas utan ökad belastning av detstatliga transportstödet.Sjöfartsverkets översyn skall redovisas den 15 maj1992. vill jag inte ta definitiv ställning ifrågan om konkurrens i Gotlandstrafiken.Anf. 46 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret.Vi har diskuterat färjetrafiken till mångagånger i denna kammare. Jag är från och harsett hur mycket sämre det har blivit med ett nyttrederi och ett nytt avtal. Vi har från fyra partier häri föreslagit att avtalet skall omförhandlasoch koncessionen brytas -- det som för oss är detstora problemet. Det fanns tidigarefärjeförbindelser från och , men nuär det bara en hamn på fastlandet som har trafik tillGotland. Det är viktigt för att det finns ettstatligt ansvar. Vi vill alltså att koncessionen skallsläppas fri under sommarhalvåret.I det svar som statsrådet här har lämnat sägs attkonkurrens skall eftersträvas. Så långt har vi intekommit tidigare. Det är själva knutpunkten. Vitalar om ''färjesocialism'' hemma hos oss. Mångaväntar på kommunikationsministerns svar, dådet här betyder otroligt mycket för vår landsända.Turismen är jämte jordbruket den allra viktigastenäringen på . När senast hadefärjeförbindelse med , dvs. 1987, åkte37 000 människor helt spontant över till ,och de skulle inte ha gjort den resan om de inte haftden här möjligheten.Av bekanta i turistnäringen som varit på enturistmässa i har jag fått reda på att tyskarnaefterfrågar sådana här förbindelser och gärna villatt just denna öppnas igen.Jag vill inte pressa kommunikationsministernytterligare, utan jag vill bara fråga om det verkligenär så att frågan om koncessionen tas upp iöversynen -- jag hade uppfattat att det bara gälldepriserna och avgifterna.Anf. 47 Kommunikationsminister ():Herr talman! har i uppdrag attgenomföra denna översyn, och bakgrunden till detär en mängd motioner som har väckts i riksdagenmed ett antal olika förslag om hur trafiken mellanGotland och fastlandet skall kunna förbättras. Alltdetta övervägs nu av . Jag serverkligen an med stor tillförsikt, för attdå få ta del av vad alla dessa goda förslag mynnarut i. När man får väga in dem i ett bådenationalekonomiskt och företagsekonomisktperspektiv tror jag att regeringen framöver skallkunna komma med ett förslag.Jag har tittat på denna statistik, införfrågestunden, och problemet är attresandefrekvensen går brant upp under juli månad.Det är så försvinnande få som reser undervinterhalvåret att det naturligtvis inte är särskiltmeningsfullt att konkurrera om de resenärerna.Det gäller alltså sommarhalvåret, som MarianneJönsson säger.Samtidigt är den stora resandefrekvensen undersommaren förutsättningen för att verksamhetenskall gå ihop -- det här med gungorna ochkarusellen. Annars ökar ju behovet av statligainsatser för resten av årets trafik.Vi är alltså medvetna om synpunkterna frånMarianne region, och de kommer attvägas samman med synpunkterna i sjöfartsverketsöversyn.Anf. 48 ():Herr talman! Det gäller självfalletsommartrafiken. Man har diskuterat detta med attplocka russinen ur kakan, men vi har aldrig kunnatacceptera det. De som har åkt till frånOskarshamn skulle inte ha åkt från något annatställe, utan de har rest spontant. Jag har varit ikontakt med rederier som är beredda att anpassabåde tider och tonnage efter dessa förhållanden.Nuvarande status är ju att det är en socialistiskprägel på det hela. Det är ett monopol, och vitycker att det är fel att ett enda företag skall få härjapå det här området som är så viktigt urturistsynpunkt. Inte minst när gränserna österut nuhar öppnats finns det olika kombinationer och olikamöjligheter.Med den socialistiska förhandlingsekonomi -- somvi kallar den -- som har varit har det bara blivitsämre kvalitet till högre priser. harförlorat, har förlorat, men allra mest harkonsumenterna förlorat. Därför drar jag sammaslutsats som kommunikationsministern: Det skallbli mycket spännande. Det är bara det att majligger långt fram i tiden. Jag tänker på sommaren1992, men det är väl inte möjligt att få det snabbare.Anf. 49 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är ett civilrättsligt bindande avtalsom staten har ingått med den operatör som förnärvarande bedriver Gotlandstrafiken. Det kannaturligtvis inte ändras på kort sikt.Däremot håller vi på och infriar löftena somutställdes av de partier som fick väljarnasförtroende i valet att se till att det blir billigare att tasig mellan och fastlandet. På den punktenåterkommer vi inom en inte alltför avlägsenframtid.Anf. 50 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern -- jagtycker att den kommentaren i alla fall andasförändring. Förändringens vind har börjat blåsa;den kommer ju från öster. Jag tycker att det äralldeles orimligt att vi här i genompolitiska beslut skall utestänga människor som villtrafikera det här området och som inte ens göranspråk på statligt stöd. Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1991/92:143 ommiljöpåverkan från busstrafikenAnf. 51 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omhur regeringen avser förmå trafikhuvudmän ochföretag att använda fordon som klassificeras enligtde s.k. LETT-normerna -- alltså normer förlågemitterande fordon, i enlighet med förslag imiljöpropositionen i våras.Jag vill först erinra om atthuvudmän och företag har självständigt ansvar försina inköp av bussar till kollektivtrafiken. Därför ärfrågan egentligen riktad till fel person.Jag vill ändå säga att jag just harsammanträffat med företrädare för och diskuterat bl.a. dessafrågor.Vad jag har erfarit är att deras utvecklingsarbete nuinriktas mot att klara alltmer långtgåendeavgavskrav och rekommendationer. nu alltmer den renare dieseloljan i klass 2.Jag vill för det andra erinra om att regeringen ocksåföreslagit att etanolskatten helt skallslopas från . En ökadetanolanvändning, bl.a. i kollektivtrafikens bussar,bidrar till att nå resultat i avgasreningen i dessafordon och därmed till att uppnå LETT-normen.Anf. 52 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga.