prot · GE09129 · 1991-06-11 00:00:00 — Men vimåste ändå ge människor goda förutsättningar.Vi vet att det finns grupper i det här samhället somfar mer illa än andra. Vi har sagt att bl.a. arbetandekvinnor gör det. Är det då orimligt att vi prioriterarden gruppen i första hand. Ni vill bortse från attdetta är en typ av klassfråga. Rapporter både frånLO och från den här konferensen i slårfast att det finns en skillnad mellan fattiga och rika,och vi slår vakt om de sämst ställda i samhället. Dethar vi alltid gjort.Anf. 136 () replik:Herr talman! Jag har ett tidningsurklipp här frånden . Jag vill ånyo citera vad förrecivilministern, vice ordförande i socialutskottetsäger: ''Vi skall inte hålla på med fjantregleringar,det kan inte försvaras. En del avalkoholförordningarna är rent ut sagt barnsliga,säger . ''Som ett exempel på en barnslig regel nämner BoHolmberg förbudet mot att sälja sprit i minibarerpå hotellrum. Då frågar man sig om det somRinaldo sade i det föregåendereplikskiftet innebär att taravstånd från , eller är det så att BoHolmberg inte menade allvar när han gjorde dettaoffentliga uttalande för tidningen. Människor somläser det här få ju intrycket att socialdemokraternanu är beredda att gå in för avregleringar ochförenkligar för att anpassa sig till Europa.Anf. 137 ()replik:Herr talman! Jag tycker fortfarande attsocialdemokraterna begränsar sig till att göra dehär till en klassfråga. Det finns andra grupper, t.ex.barn i trafiken, som det är oerhört angeläget att viockså satsar på. Det är sådana ting som vi vill satsapå för att få ett bredare grepp på ämnet. Jag kanta ett annat exempel där man måste åstadkommaattitydförändringar. Unga människor är räddare föratt bli tagna av polisen för fortkörning, än för attskada sig själva. Det finns mängder av sådanainsatser som vi behöver göra på olika områden ochinte bara nita fast det vid att vara en klassfråga.Anf. 138 () replik:Herr talman! Jag skulle egentligen vara glad omdet inte uttrycktes så många åsikter i tidningarna,men det är fråga om människors frihet att göraprecis som de tycker.Även jag kan förstå att man säger att detta ärfjantregler. Om man plockar sönderalkoholpolitiken i små bitar, till att gälla t.ex.minibarer, tycker också jag att det kan se litetfjantigt ut.Men vi måste se politiken i en helhet och se designaler vi sänder. Signaler är ganska viktiga i dethär landet, det vet vi; lägger miljontalskronor på att signalerna i bilarna skall låta på ettsätt som folk tycker om. Då är det viktigt att visänder ut signaler som människor faktiskt tror på.Om vi säger att det är fritt med minibarer ochliknande, var någonstans skall vi då dra gränsen?Skall man få ha minibarer på , eller skallman få ha det i hytterna på campingplatserna iBureå? Det är fråga om olika klasser också här. Varskall vi dra gränserna?I dag tycker många människor att vi egentligenborde strama åt det hela. Skall vi då säga att vi inteskall strama åt utan i stället lätta på reglerna och attfolk då skall börja dricka mycket mindre? Jagbegriper inte hur det skulle gå till. Jag umgåsalldeles för mycket i verkligheten för att förstå det.Anf. 139 Statsrådet ():Herr talman! Som har framgått av debatten hittillsär alkoholpolitiken en mycket väsentlig del av denfolkhälsoproposition som regeringen har lagt fram,och följaktligen är det också en betydande del avdet betänkande som socialutskottet presenterar häri kväll.Regeringens förslag i alkoholfrågan, som i sinahuvudlinjer vunnit brett stöd här i ,innebär att vi håller fast vid en restriktivalkoholpolitik, vilket är svensk tradition och vilketsammanfattades och bekräftades senast i 1977 årsriksdagsbeslut.Den restriktiva alkoholpolitikens huvudsakligabeståndsdelar är som bekant en prisnivå somdämpar konsumtionen, en begränsad tillgängligheti olika avseenden, aktiva informations- ochopinionsbildande insatser och stöd till forskning förkunskapsuppbyggnad inom området och tillfolkrörelser och alternativa miljöer för ungamänniskor.En viktig förutsättning för alkoholpolitiken ärockså, som slogs fast beslut, att dennapolitik har en bred folklig förankring. Därför ärockså en ständig debatt och en ständigopinionsbildning kring de fakta och rön somkommer fram i alkoholfrågan en mycket viktigbeståndsdel.Varför har vi nu en restriktiv alkoholpolitik? Skäletär väldigt enkelt. Alkoholen, drickandet, skaparsvåra både sociala och medicinska problem i vårtsamhälle för den som dricker, för make eller maka,för barn och för andra i omgivningen.Alkoholskadorna är mycket omfattande, även omvi i har mindre av detta än vad man har imånga andra länder, där konsumtionen är högre.Därmed blir alkoholproblemet det kanske störstafolkhälsoproblemet i vårt land.Som en röd tråd genom alkoholpolitiken löperskyddet av unga människor. Även detta bygger påden kunskap vi har om hur situationen faktiskt serut. Det gäller att unga människor får sin debut ialkoholsammanhang , och detgäller för oss att försöka hålla nere ungdomarnaskonsumtion. Detta utgör en viktig del av den totalaalkoholpolitiken.Av denna anledning har vi de åldersgränser ialkoholsammanhang som vi nu har. Dessa kanförsvaras utifrån den verklighet vi upplever runtomkring oss. Man kan inte diskutera frågan omåldersgränser när det gäller inköp och servering avalkohol utan att ta hänsyn till den mycket allvarligaverklighet som finns och den problematik som finnsi ungdomsgrupperna.Sambandet mellan drickande, bråk, grovavåldsbrott, trafikolyckor och andra olyckor talarsitt mycket tydliga språk, och detta är en verklighetsom vi i regering och riksdag måste ta ansvar för.Herr talman! har i tilläggtill alkoholpolitiska beslut lagt ytterligareen viktig faktor. Ambitionen skall nu vara attminska alkoholkonsumtionen mellanåren 1980 och 2000. Den stora frågan för oss alla ärju nu hur vi skall bära oss åt för att åstadkommadenna minskning av alkoholkonsumtionen. Dettaskall då ske som vi nu går in iförhandlingar med den europeiska gemenskapenom medlemskap. Regeringens slutsats i dettasammanhang blir att vi vill slå vakt om denrestriktiva alkoholpolitik som vi har och se till attden verkar fullt ut. Vi anser inte att det finnsförutsättningar för att nu trappa upp derestriktioner som gäller. Vi måste då alltså funderaöver vilka åtgärder som återstår att göra för att nåmålet. Vi finner att det som bör göras är enkraftfull satsning på förebyggande insatser,forskning och kunskapsuppbyggnad,kunskapsspridning, information och påverkan såatt människor själva har klart för sig vilka risker detar i samband med alkoholförtäring.Verksamheten inom skall jubestå av flera olika program. Det alkoholpolitiskaprogrammet kommer att vara det största ochdominerande programmet när folkhälsoinstitutetstartar sin verksamhet. Det kommer naturligvis attinta en mycket central roll även i fortsättningen.Nya resurser tillförs detta alkoholpolitiska programför att det skall kunna bli den kraftfulla satsningsom är nödvändig om vi -- utifrån det läge vi just nuhar -- skall kunna minska alkoholkonsumtionen påett påtagligt sätt.Vår uttalade avsikt är också att i de kommande EG-förhandlingarna försvara den restriktiva svenskaalkoholpolitiken som en viktig del av vårtfolkhälsoarbete. Även detta har riksdagenmarkerat väldigt tydligt i socialutskottetsbetänkande.Avslutningsvis vill jag säga att det ärutomordentligt glädjande att det finns en bredenighet om den restriktiva alkoholpolitiken ochdess fortbestånd. skiljer ut sig -- somvanligt höll jag på att säga -- genom en extremtliberal linje i detta sammanhang. Det återstårverkligen för att visa hur man kan levaupp till målet om en reduktion avalkoholkonsumtionen fram till år 2000.Jag vill dessutom säga att jag inte riktigt förstodSten resonemang. Han påstod att enliberalare alkoholpolitik -- och jag tror att han ävensade drogpolitik -- skulle leda till en minskadkonsumtion. Det vore intressant att höra StenSvensson precisera vad egentligenavser på den punkten.Jag finner också att , ochmoderaterna är oeniga om medlen. ochvi är överens om att skall spelaen viktig roll. Det är de andra båda partierna inteöverens med oss om. De tre partierna är inbördesoense.Jag vill slutligen, herr talman, uttryckaförhoppningen att den enighet om den restriktivaalkoholpolitiken och dess fortlevnad som finnshär i kammaren kommer att bestå även efter valet.Oavsett vilka konstellationer som uppstår som ettresultat av valet hoppas jag att de partier som i dagstår för denna linje kommer att stå för den ävenefter den 15 september.Anf. 140 () replik:Herr talman! Jag vill först konstatera att statsrådethär har redovisat en mycket restriktiv linje. Dettaär analogt med det konstaterande som jag gjorde imin förra replik till . Jag vill gärnafråga om man inte samråder inom regeringen ochdet socialdemokratiska partiet innan man går utmed olika uttalanden. Jag gav förut exempel påcivilministerns uttalande . Vi har också hörtsocialminister och andra uttala sig omåldersgränser, och uttalandena har gått i olikariktningar och skapat förvirring.Kan man i fortsättningen fästa något avseende viddenna typ av uttalanden i massmedia? Vi kan ju nukonstatera dessa stora skillnader i förhållande tilldet som vi hörde från talarstolen.Jag vill till statsrådet säga att vi inte skall nöja ossmed att med en lång rad restriktioner -- som avmånga kanske inte upplevs som meningsfulla --påverka beteendet. Det viktigaste är ju att påverkaattityderna och att grundlägga detta i hem ochskola. Det kan ske genom en fostran av barn ochungdom och en aktiv upplysning och information.Jag har i mitt anförande redovisat hur vi moderaterser på detta.Det är väsentligt att lägga grunden till ett personligtansvarstagande. Det är tråkigt när det i vårt landbreder ut sig ett tankemönster som går ut på attnågon annan alltid skall överta ansvaret i och medatt skatten är betald. Vi måste alla känna ansvaroch ge hjälp och stöd. Vi måste alla innan det är försent säga ifrån när människor är på väg in imissbruk.I detta sammanhang spelar alltså familjen enmycket central roll. Det gäller med andra ord attgrundlägga sådana värderingar att man påverkarmänniskors attityder. Det är sedan för sent att medolika restriktioner påverka själva beteendet.Beteendet bara ändrar sig; man går förbi.Detta märkte vi tydligt när vi i televisionen såg enintervju med anledning av att man stängdeSystembolaget dagen före valborgsmässoafton.Intervjuaren frågde: Vad säger du om att Systemetär stängt ? Svaret blev: Jag köpte ut i går.Det är ett exempel på hur man ändrar beteendet,medan attityden finns kvar.Anf. 141 () replik:Herr talman! Jag ställde frågan till ministerntidigare i mitt anförande om vi verkligen kunde fåett auktoritativt besked om den restriktiva linjen --och då menade jag de generella linjerna, man kansäkert förändra detaljerna -- skulle stå kvar. Jagville ha ett besked från regeringen mot bakgrund avde olika uttalanden från ministrar som kommitunder den senaste tiden.Jag tycker att det besked vi fått är tillfredsställandeoch går i linje med uppfattning pådetta område.Men en fråga finns kvar, ett frågetecken hängandei luften, både efter inlägg ochBengt anförande. Gäller det som står ibetänkandet om att man skall använda priset somett aktivt medel i alkoholpolitiken? Är detta medeli dag totalt underordnat Rehnbergsavtalen? Ärbekämpandet av inflationen överordnat ocksåfolkhälsan?Alkoholpriset har ju relativt sänkts de senaste åren.Och det kommer väl att finnas en Rehnbergnivåockså 1992 och 1993.Kan vi få någon indikation på om man tänkeranvända en aktiv prispolitik inom alkoholpolitikende närmaste åren, eller finns det ett outtalataccepterande från regeringens sida av en realprissänkning? Jag tycker detta är centralt. Låterman prisnivån sjunka , tvingasman enligt min mening förr eller senare till enkraftig justering uppåt. Jag tycker detta är sämre.Anf. 142 Statsrådet ()replik:Herr talman! Först ett par ord omklassperspektivet i folkhälsofrågorna. Det är ettovedersägligt faktum att det finns ett sådant.Hälsan är sämre hos människor som har mindreresurser av olika slag, befinner sig i utsattasituationer, har fått en dålig start i livet, har tungaoch monotona jobb eller vilka faktorer vi nu tar.Därmed blir det en oerhört viktig folkhälsouppgiftatt försöka rucka på den situationen och förbättraderas hälsa.Jag hoppas verkligen att delaruppfattningen att detta är ett viktigtfolkhälsoproblem.Jag kan villigt erkänna att inte allafolkhälsoproblem i vårt land har ettklassperspektiv. Det har vi heller aldrig påstått.Men klassperspektivet är mycket tydligt i dehälsoanalyser olika forskningsinstitutioner och vårfolkhälsogrupp gör.Herr talman! Flera talare har varit inne på CAN.Jag ville gärna säga att jag inte har någrasvårigheter att ställa upp på det förtydligandeutskottet gjort på denna punkt.När det gäller prisfrågan talas det beslutom att upprätthålla prisnivån. Man relaterarprisnivån till konsumentprisindex. Gör man enjämförelse mellan prisnivån ochkonsumentprisindex finner man att vi ligger ganskahyggligt till. Det har inte skett någon förlust så attalkoholpriserna skulle ha halkat efter, utan vi liggeri nivå.En annan aspekt är den kamp vi nu för om att hållainflationen nere. Det är dessa båda faktorer somgör att regeringen inte velat föreslå någraprishöjningar . Men vi har i propositionenmycket tydligt markerat att prisinstrumentet somsådant för oss har samma betydelse som en gångslogs fast beslut.Till sist några ord om som tankeoch institution. Jag menar att det finns mycketstarka motiv för att nu skapa en resurs, ettkraftcentrum för folkhälsofrågor i vårt land.För det första är det just en fråga om samordning,att på ett ställe samlat få bearbeta de olikafolkhälsoproblem som finns. Jag tror att de olikadelarna av folkhälsoproblemen kan befruktavarandra.För det andra menar vi att det är en viktig tanke attskilja just den typen av arbete som blirverksamhetsinriktad, operativ verksamhet, frånden uttalade roll som skall ha attvara tillsynsmyndighet och följa upp och utvärdera.För det tredje vill jag inte gå med på att detta ärnågot hastverk. Däremot upptäcktes underarbetets gång att det på flera olika viktigafolkhälsoområden fanns viktiga ställningstagandenatt göra och utvecklingsuppgifter. Jag kan nämnaalkohol, tobak, allergifrågorna och kostfrågorna.Vi fann tillfället att skapa detta centrum. Det ärsedan vår avsikt att det skall få växa och utvecklasoch att behovet av insatser skall få forma institutet.Jag tror att det möjligen är en något djärv tanke,men den är spännande och riktig i det läge sområder. Tanken är att institutet skall tillförasväsentligt mera resurser ,när institutets verksamhet grundas.Anf. 143 ():Herr talman! Läkare och cancerforskare världenöver för en gemensam kamp mot tobaksskador ochtobaksbruk. Det är lätt att förstå att de som i sindagliga gärning får praktisk erfarenhet ochsakkunskap på området engagerar sig. I mötet medpatienterna tvingas de erfara hur tobaken årligenorsakar sjukdomar i hjärtats kranskärl,hjärtinfarkt, lungcancer, kronisk bronkit,lungemfysem, luftrörskatarr, cancer i munhåla ochsvalg, osv.Tobaken orsakar 10 000--12 000 dödsfall i Sverigeårligen. Det finns ingen bättre metod att förbättrafolkhälsan och minska cancerfrekvensen än attmotverka tobaksbruket.I EG-programmet , därcancerforskaren är svenskrepresentant, har utarbetats ett omfattandeprogram för att begränsa tobaksbruket och därmedminska tobaksskadorna.Viktigast och mest angeläget är att förhindra attbarn och ungdomar börjar röka. Forskningen visaratt det särskilt är barn och ungdomar som ärpåverkbara av tobaksreklam. De ca 30 000 nyatobakskonsumenter som tillkommer iSverige är alla unga tonåringar.Flera länder har redan förbjudit tobaksreklam.Förutom , , , Nya Zeelandoch har tre länder inom EG -- ,och -- redan fattat beslut omreklamförbud.Inom EG har man fattat ett principbeslut omreklamförbud i etermedia, och EGs målsättning ireklamfrågan är helt klar.Erfarenheterna från visar att det är just iungdomsgruppen som ett reklamförbud ärverksamt. I har andelen unga rökare i åldern13--minskat sedan man infördereklamförbud för tobak.I syfte att effektivare förhindra en rökdebut hosbarn och ungdomar bör vi även i sätta en18-årsgräns för inköp av tobak. Denna regel ärinförd i flera länder, och ett liknande lagförslagplaneras inom EG. Vidare är det angeläget attbegränsa de skadliga beståndsdelarna i tobaken. Vibör ställa samma krav i som man gör inomEG på sänkning av tjärhalten till 1993 och till12 mg 1998.Dessa åtgärder för att minska tobaksbruket, vilkaföreslås bli genomförda inom EG, återfinns i densexpartimotion med somförsta namn som m.fl. harnämnt i sina anföranden . Den motionen ståräven jag bakom.Elsabeth är när denna debatt avhålls ikammaren förhindrad att själv delta i debatten,eftersom hon är engagerad icancerfondens huvudmannamöte och styrelsemötei , där bl.a. rökningen och tobakendiskuteras.För oss båda gäller att vi vid eventuella voteringarkommer att stödja de reservationer till betänkandetsom följer upp sexpartimotionen.Anf. 144 ():Herr talman! För att undvika varje form avmissuppfattning vill jag påpeka att jag själv, liksommiljöpartiet de gröna, står bakom de restriktivaalkoholpolitiska målsättningar som bl.avärldshälsoorganisationen har uttryckt.Det jag skall tala om är maskrosvin. Om någonledamot tror att en alkoholist går ut om våren ochplockar blommor för att senaretillfredsställa sitt heta begär, har den ledamoten fel.Det rör sig här om en traditionell tillverkning ochberedning av ett vin. Det kan enligt lagen görasfullständigt legalt. Men genom sin brist på kunskaphar först skatteutskottet för ochnu socialutskottet upprepat den stämpel avillegalitet som jag finner mycket beklaglig.Poängen är att man huvudsakligen skall användafruktriner, t.ex. av apelsiner eller citroner. Detta ärenligt lagen fullständigt tillåtet. Maskrosorna är ensmaksättning. Det ger drycken en angenäm,sherry-liknande smak.Jag uppmanar kammarens ledamöter att rätta tillmissförhållandet genom att stödja reservation nr 26vid morgondagens votering, till vilken jag yrkarbifall, så att vi kan rätta till detta olyckligamissförhållande.Anf. 145 PER STENMARCK (m):Herr talman! Låt mig inleda med att konstatera attBengt inte hade något svar på StenSvenssons fråga om vad socialdemokraternaegentligen anser i de frågor vi här diskuterar. Svaretvar väl närmast att det egentligen helt beror på vemdet är som för tillfället uttalar sig.En av juridikens hörnpelare är att den lagstiftningsom reglerar människor och samhällen ärkonsekvent och logisk. Det är dessutom viktigt attlagstiftningen har förståelse och acceptans hos ettfolkflertal. Om det inte är på detta sätt, undergrävsrespekten för lagarna med allvarliga resultat somföljd.Ett av de grövre exemplen på inkonsekvens i densvenska lagstiftningen är regeln som säger att maninte får inhandla alkoholhaltiga drycker påSystembolaget om man inte har fyllt . Dvs., viundantar vissa myndiga medborgare den rätt somandra myndiga medborgare har.Vi har en myndighetsålder i vårtland . Att bli myndig betyder att man får taansvar för sig själv och för sina handlingar. Den somär man är enligt lagen mogen att med vapenförsvara sitt land. Alla får från denna ålder delta iden svenska demokratin. Teoretiskt kan en 18-åring inte bara bli ledamot av kommunfullmäktige,eller utan t.o.m. bli Sverigesstatsminister. Jag är medveten om att det nog fåranses som en rent teoretisk möjlighet, men ändock,sådan är den lagenliga möjligheten.Andra saker man får göra som myndig är att dricka alkohol på lokal, som det heter,köra bil och gifta sig. Däremot får man vid dettatillfälle inte bjuda sina bröllopsgäster på ett glaschampagne, åtminstone inte om man själv har köptden. I lagens anda får man inte ens ta emotbröllopschampagnen av sina föräldrar för attservera den till sina gäster och kanske själv ta sig ettglas. Det är nämligen langning och därmedstraffbart.Herr talman! Detta är och förblir absurt! Enligtåldersgränsförsvararna är 20-årsåldern till för attskydda ungdomar från ett hejdlöst supande. Men ärdet då inte också viktigt att vi skyddar dessa 18- 19-åringar mot annat som är farligt, t.ex. den fara sombilkörning kan innebära? Varför skall 18- eller 19-åringar anses mogna att försvara vår demokrati?Måste inte dessa ungdomar skyddas också motdetta?Ingen i denna kammare vill nog höjamyndighetsåldern till 20 eller . Det endalogiska blir då att sänka åldersgränsen för inköp påSystembolaget till . Tror sig försvararna av 20-årsgränsen att vi löser några alkoholpolitiskaproblem genom att omyndigförklara myndigaungdomar? I så fall anser jag att detta ärutomordentligt beklagligt. Det liknar nästansjälvbedrägeri, något som bara gör det än svårareatt lösa de verkliga problem som förosakats avalkohol, och dessa problem är onekligen väldigtmånga.Herr talman! Moderata samlingspartiet har längeoch mycket bestämt hävdat att de åtgärder som ärnödvändiga för dels det preventiva arbetet, delsarbetet med de som konsumerar avalkohol måste intensifieras.Vi är alla bekymrade över att det finns människori vårt land som är missbrukare av alkohol. Men vivarken minskar eller ökar denna grupp genom -- föratt citera utskottets vice ordförande -- ''tramsregler''. Och 18-årsgränsen ärjust sådant Holmbergst ''trams''.Låt mig avsluta med att fråga vad den regering somBengt tillhör egentligen anser. Jag vetvad anser, och jag respekterarnaturligtvis hans åsikt. Jag vet vad -- det är någonting annat. Jag vet vad MargotWallström anser, det är tvärtemot vad LailaFreivalds anser men liktydligt med BengtLindqvists åsikt. Jag vet vad anser.Hon håller med men inte med BengtLindqvist.Ingvar uttryckte sig svävande i en intervjui TV4. Han föreföll närmast att förespråka en sortstredje väg. Men frågan är: Vad anser regeringen?Jag ber, herr talman, utöver det yrkande som StenSvensson tidigare framfört i denna debatt att ocksåfå yrka bifall till reservation 21 som är fogad tilldetta betänkande.Anf. 146 i (m):Herr talman! Låt mig först få göra en allmändeklaration. Vi har och under tidigare dagarmer eller mindre blivit manade av talmännen attinskränka våra debattider för att skallkunna avslutas som man har bestämt. Men jagnoterar att de som debatterar ickeett ögonblick bryr sig om detta. I det fallet är, herrtalman, solidaritet med övriga ledamöter i den härriksdagen ett totalt okänt begrepp.Låt mig sedan yrka bifall till reservation 21 av PerStenmarck. Jag skall inte ta mina ianspråk även om jag, efter att ha lyssnat pådebatten i TV , finner anledning att göra vissakommentarer.Man skryter om den låga svenska totalaalkoholkonsumtionen. Om man går utanför denhär kammaren får man att detta inte är sant. Ändå,i debatt efter debatt, år , för man fram siffrorsom inte stämmer med verkligheten.Det är förvånansvärt att vi, som ändå är valdaledamöter av svenska folket, inte vill inse att det iden här frågan finns en verklighet i ochen verklighet utanför.Vi har i ett stort problem medhembränningen. Och hembränningen beror på attalkoholpriserna är så höga. Det finns ingen annankoppling. Ju mer man ökar alkoholpriserna, destomer ökar hembränningen. Två plus två, herrtalman, blir fortfarande fyra. Det skulle vara en nådatt stilla bedja om att kundenotera detta faktum.Till sist, herr talman! Jag skall inte kopiera PerStenmarcks i och för sig eminenta och pedagogiskaanförande, men det finns vissa saker som äromöjliga att förklara för folk. Per Stenmarck sadeatt ingen blir kallad till häkte eller hotad av polisom han gifter sig eller skaffar sig barn när han fyller18 år. Man kan bli vald till och man kant.o.m. , teoretiskt, bli vald till statsminister vid 18års ålder. Jag tror säkert, herr talman, att någotparti snart kommer att lansera enungdomskandidat, som kommer in i riksdagenstrax efter det att han eller hon har fyllt . Omdetta händer, och tänker jag provocera, tänkerjag bjuda den här personen på ett glas vin på mittrum. Frågan är om jag inte redan då tangerar lagensråmärke. Det kan i och för sig vara tveksamt.