prot · GE09115 · 1991-05-21 00:00:00 — är ensådan stödjepunkt och i diskussioner medtjänsteföretag redovisas som ettprioriterat lokaliseringsalternativ.En översyn vad gäller de regionalpolitiskaproblemens omfattning och svårighetsgrad i landetssamtliga kommuner har gjorts.Regeringen avser att ta ställning tilleventuella förändringar vad gäller inplacering avkommuner i tillfälligt stödområde.Anf. 138 ():Herr talman! Jag tackar industriministern försvaret. Det verkar inte helt hopplöst, men jagtycker förstås ändå att det behövs en vissprecisering. Industriministern säger i sitt svar attden stödområdesavgränsning som gjordes för ett årsedan gjordes efter en ingående analys. Dengjordes i och för sig efter en analys, men man kanverkligen ifrågasätta om analysen var så ingåendeeller så fullständig som den borde ha varit.För mindre än stod industriministernhär i talarstolen och pratade om den ekonomiskapolitiken såsom en förutsättning för regionalbalans. Då berömde han socialdemokraternasekonomiska politik och jämförde arbetslösheten iSverige med arbetslösheten i EG. Han tog den lågaarbetslösheten i till intäkt för att denekonomiska politiken hade varit riktig. Då kan manfundera på hur man skall tolka dagens situation. Nuär ju arbetslösheten i stigande. I de norra delarnaav , i och i , är denfaktiskt hög. Uppenbarligen har den ekonomiskapolitiken inte varit den rätta för Skellefteå.När lågkonjunkturen nu kommer, slår den väldigthårt på dessa områden. Det är faktiskt en allvarligkris i arbetsmarknadssituationen i . I dagligger det varsel om uppsägningar hos i principvarje verkstadsföretag i kommunen. 1 918 personerär öppet arbetslösa. En tredjedel av dem ärungdomar . På AMU arbetar man itvåskift för att ge utbildning åt så många sommöjligt. Man har för tillfället 168 personer iutbildning. På arbetsförmedlingen känner mansamma förtvivlan som hos dem som sägs upp. Jaghar pratat med arbetsförmedlingen så sent som . Det stora problemet är att man inte harnågonting att erbjuda. Vi sitter här ochadministrerar arbetslöshet, sägerarbetsförmedlarna till mig. I ärverkstadsindustrin väldigt dominerande, vilketökar sårbarheten. Vi har diskuteratgruvindustrin. Jag vill be industriministern om enprecisering. Kan den lilla öppningen i svaretmöjligen leda till en positiv bedömning avSkellefteå vid den tillfälligastödområdesindelningen?Anf. 139 Industriminister ():Herr talman! Jag tänker inte på något sätt föregåregeringens beslut. är en stödjepunkt. Vikan ge stöd till oberoende av omSkellefteå tillhör stödområdet eller inte. Skellefteåfår lokaliseringsbidrag, inte minst stöd förlokalisering av tjänsteföretag. Den öppningen finnsredan med nuvarande regler. Det är vad jag kansäga i dag.Anf. 140 ():Herr talman! Självklart kommer det att behövasmånga olika typer av av åtgärder för att Skellefteåskall kunna klara krisen under lågkonjunkturen.Eftersom just verkstadsindustrin är sådominerande behövs det åtgärder både . läste vi i tidningarna omköpet och nedläggningen av , där150 personer blev uppköpta och uppsagda i sammaandetag. Det hade kanske varit ett tema för enseparat fråga, men det vore intressant omindustriministern ville kommentera detta. Dethandlar ju om en konkurrensbegränsning, menfrågan är också om företag får bete sig hur de vill iSverige i dag.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1990/91:644 om biogasAnf. 141 Industriminiser ():Herr talman! harfrågat miljöministern vad vi i gör för attnyttiggöra biogasen och minskamiljöproblemen och användningen av fossilabränslen. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara på frågan.Biobränslen har en viktig uppgift att fylla iomställningen och förnyelsen av energisystemet.Huvuddelen av de biobränslen som används i dagutgörs av skogsbränslen. Biogasens bidrag tillenergiförsörjningen är än så länge marginellt. Ettomfattande forsknings- och utvecklingsarbetepågår dock när det gäller biogas. en stor del avverksamheten stöds ekonomiskt av statensenergiverk.Insatserna inriktas såväl på forskning kringbiogasproduktionen som på praktisk användning avtekniken. Flertalet av de pågående projektenbaseras på rötning av förbehandlat hushållsavfall.En annan stor grupp projekt innebärtillvaratagande av metangas som bildas iavfallsdeponier.Det är möjligt att utnyttja även andra råvaror förbiogasproduktion. Enligt vad jag har erfaritbehandlar statens energiverk enansökan om ekonomiskt stöd till en anläggning förkraftvärmeproduktion med biogas som framställtsur gödsel och slakteriavfall. Det finns även exempelpå försöksverksamhet med biogas som drivmedelför bussar.I sammanhanget vill jag också nämna att Sverigedeltar i flera internationella samarbetsprojektrörande biogas, såväl inom Nordiska Ministerrådetsom inom IEA ().I den energipolitiska propositionen (prop.1990/91:88) har regeringen föreslagit åtgärder föratt främja en ökad användning av biobränslen.Exempelvis föreslås att ett bidrag skall lämnas förinvesteringar i anläggningar förkraftvärmeproduktion med biobränslen. Förslagetavser alla typer av biobränslen, således ävenbiogas.Anf. 142 ():Herr talman! Jag får tacka industriministern försvaret. Det är glädjande att man också på svensksida gör en del på det här området. Det ärspännande med den danska satsning som jaghänvisar till i min fråga. Där har man tagit ettsamlat grepp. Det berör både jordbruket,avfallshanteringen, energiförsörjningen,miljöområdet och ekonomin i . Man haralltså anlagt en helhetssyn och tagit ett gemensamtgrepp. Det skulle man, tror jag, behöva göra äveni , därför att vi även i det svenska jordbruketskulle behöva ersätta konstgödsel med naturliggödning, om det går. Vi skulle med en bättreprecision av doseringen kunna minskakväveläckaget. Här får man en möjlighet att lösautsläppsproblemen vid hantering av flytgödsel.Redan i dag får man i den kommunalaavfallshanteringen ofta en bildning av metangas.Det är just en biogas. Det är bara att utnyttja dettaenergiinnehåll och inte bränna av det i form av enfackla till ingen nytta, däremot till skada genom i onödan släpper ut avgaser utan att nyttiggöradem. Man kan också underlätta hanteringen avorganiskt industriavfall på det här sättet, och mankan minska utsläppen av växthusgaser. Här finnsalltså ett behov av att göra gemensamma projekt istället för att ha dem i olika delar, tror jag.Det är spännande att danskarna har kunnat drivaolika projekt -- först vindkraften -- så konkret ochlyckats. Vindkraften utgör nu ett växande bidragtill den danska energiförsörjningen och tillexporten. är man på god väg med sammakonkreta grepp när det gäller biogaser. Man går ininom ramen för ett samlat projekt med statsbidrag.Bara har man fått fram tioanläggningar som ger god erfarenhet. Man kanredan nu förvänta sig att kommande anläggningarkommer att bli lönsamma rent kommersiellt. Omman dessutom räknar in de miljöproblem som manslipper är det alltså klart lönsamt redan med dessaprovanläggningar. Vilka helhetsgrepp tar man iSverige?Anf. 143 Industriminister ():Herr talman! Den här verksamheten bedrivs avenergiverket enligt de energiforskningsprogramsom har hand om. Det pågår ett tjugo-eller trettiotal projekt. Jag utgår självfallet från attdet är en samordning mellan dessa olika projekt, använder pengarna så att man får den bästamöjliga effekten. Samordning kommer också attske genom det nya verket med övrigaforskningsprojekt som STU bedriver. Därmedmenar jag att vi har ett samlat grepp om vad sombedrivs inom detta område. Jag tror inte att mankan ha någon grund för att påstå att så inte är fallet.Anf. 144 ():Herr talman! Jag kan glädja industriministern medbeskedet att jag själv såg det här med egna ögontillsammans med representanter för bl.a.energiverket, och jordbrukstekniskainstitutet. Dessa var nere kanske just för att se omde kan lära sig något av det samlade danskagreppet. Vi har faktiskt inte det i , som jagupplever det, även om man träffas och samrådermed varandra. Jag tror att de blir uppmuntrade attdriva sådana här samordnings- och helhetsprojektbara av en sådan sak att vi tar upp frågan ochdiskuterar den i . De vill så att säga kännaatt det de nu försöker göra har stöd i riksdag ochregering. Jag tror alltså att vi kan bidra genomuppmuntran till samråd. Man får mycket snabbareekonomi i det hela med samlade projekt i stället föratt bedriva det som separata forskningsprojekt.Det har gått i . I harman hållit på längre, som industriministern säger,men man har inte kommit fram till sådana resultat.Kan vi göra mer för att främja samordning,industriministern?Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1990/91:648 om svenskasmåföretagAnf. 145 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen gör för att medverka till att förhindra enutslagning av svenska småföretag. Frågan är ställdmot bakgrund av en förväntad ökad konkurrensfrån företag i EG-länderna.Krister Skånberg antyder att utslagningen av vårasmåföretag redan skulle vara i full gång. Mot dettastår det faktum att ca 20 000 nya företag startasvarje år och att har fått135 000 fler företag. I företagen tror man påframtiden. De små företagens investeringar varförra året högre än , i fasta priser. Detär siffor som visar att är ett gynnsamt landatt starta och driva företag i. Min och regeringensambition är att det skall förbli så.Sverige kommer att även i fortsättningen ta en aktivdel i ansträngningarna för en ökadinternationalisering, inte minst ett närmareekonomiskt samarbete i Europa.Det är riktigt att integrationen i kanmedföra en ökad konkurrens för de svenskaföretagen, både små och stora. Men det är minövertygelse att fördelarna överväger. Enharmonisering av olika regler och en förenkladgränshandel innebär ökade affärsmöjligheter förmindre företag, som kan ha svårt att sälja sinaprodukter och tjänster utomlands.Jag debatterade de här frågorna med KristerSkånberg så sent som den 20 november förra året.Jag sade då att den svenska ekonomin inte ärbetjänt av en politik som försöker skydda vissasektorer från utländsk konkurrens. Detta skulleendast medföra sämre resursfördelning, lägretillväxt och i förlängningen en sämrevälfärdsutveckling.Regeringens politik syftar i stället till att stärka densvenska småföretagssektorn och förbereda den påen ökad utländsk konkurrens.Regeringens arbete följer i princip två linjer.För det första bedriver regeringen enaktiv småföretagspolitik för att rent allmäntstimulera tillväxt och utveckling ismåföretagssektorn. Jag kan som exempel nämnautvecklingsfondernas rådgivning och utbildning, enverksamhet som jag tror att väl till från sin tidigare verksamhet inomstatens industriverk.Under de senaste åren har dessa åtgärder dessutomkompletterats med särskilda insatser, bl.a. i form avkonsekvensanalyser för enskilda företag rörande dehot och möjligheter som ett svenskt närmande tillEG kan medföra.Ett annat exempel är de nya riskkapitalbolagen,som kommer att kunna medverka till att förstärkasmåföretagens egetkapital. En ökad soliditet ärviktig, inte minst för de småföretag som skallkonkurrera på Europamarknaden.För det andra strävar regeringen efter att ge desvenska småföretagen möjlighet att delta i EGssmåföretagsprogram. och övriga EFTA-länder diskuterar med EGmöjligheterna och formerna för en medverkan idessa program, bl.a. inom ramen för de s.k. EES-förhandlingarna. kan svenskaföretag delta i programmet BC--NET, som är ettdatabaserat system för att hitta samarbetspartner iEuropa.Som jag sade här i i november förra åretgörs vidare särskilda insatser för att stödjaunderleverantörerna. Samhället kommer underden innevarande treårsperioden att satsanästan 400 milj.kr. i syfte att underlätta utvecklingoch omstrukturering av den svenskaunderleverantörsindustrin.Styrelsen för teknisk utveckling, industrifondenoch delegationen för verkstadsteknisk utvecklingbidrar med finansierings- och rådgivningsinsatserför produkt- och produktionsutveckling.Exportrådet stöder många underleverantörsföretagsom vill etablera internationella kundkontakter ochutveckla sin export. bedriver enuppsökande verksamhet, som bl.a. syftar till att fåtill stånd samverkansdiskussioner mellan berördaunderleverantörsföretag. Ävenutvecklingsfonderna arbetar på olika sätt med attfrämja underleverantörerna.Anf. 146 ():Herr talman! Jag får tacka industriministern ävenför detta svar.I slutet av förra veckan tog några dagstidningar uppen rapport från industrins utredningsinstitut, därman hävdar att just på underleverantörssidan harbekymren redan börjat. Man försökte också belysaskillnaden mellan underleverantörsföretag ochandra småföretag. Om jag minns rätt var man ocksåi analysen i rapporten inne på att det tyvärr inte ärså enkelt att bara säga till dessa företag att de ocksåkan exportera. Vi har talat tidigare här om attmånga faktiskt inte har den styrkan. Man kanskekan hjälpa dem genom att uppmuntra tillsamarbete mellan företag så att de lättare kanexportera, men framför allt leder detta tillkonkurrens på olika villkor. Det är inte så att desmå svenska företagen konkurrerar med småutländska företag när vi släpper all kontroll, utande är stora utländska underleverantörskedjor somgår in på den svenska marknaden. Först tar denaturligtvis i anspråk de delar av den marknad somligger utanför vid sin sammansättning avfabriker utomlands, men sedan går de också in påden svenska marknaden. Så det kommer att bli ettökande problem. Jag är ute efter att få veta vadman håller för beredskap. Vi är tydligen eniga omatt man kan förvänta sig problem, i alla fall i början.Andra länder gör andra bedömningar av vad somär förmånligt. I har ett antal ekonomer sagtatt det inte finns något som säger att man skulle fåstörre vinster med en EG-anslutning än med ettnära samarbete med EG. I tycks man göraen annan bedömning. Men jag har aldrig sett någonkonkretisering av hur man bedömer följderna försmåföretag. Jag efterlyser en sådan konkretisering.Vilka för- och nackdelar är det faktiskt, och hurkvantifierar man dem?Anf. 147 Industriminister ():Herr talman! När det gäller politiken för att klaraupp de problem som många avunderleverantörsföretagen, andra småföretag ochäven stora företag har är det viktigt att vikommer åt de kostnadsproblem som har skapatshär hemma under en följd av år, då lönerna harutvecklats mycket snabbare i än i vårakonkurrentländer. Därför har regeringens politikvarit inriktad på att bekämpa inflationen.Ansträngningarna för att få till stånd ettstabiliseringavtal har gått ut på att försöka lösadessa problem.Det är naturligtvis viktigt för framtiden att vi kandriva en fast ekonomisk politik, som ger underlagför en kostnadsutveckling som gör att vi inte tapparytterligare konkurrenskraft. Men dessaunderleverantörsföretag står även införstrukturproblem. De förändringar som skerinternationellt i t.ex. bilindustrin leder till att småunderleverantörsföretag i t.ex. får enbetydligt svårare situation jämfört med tidigare,eftersom de stora bilföretagen samordnar sinauppköp och koncentrerar dem till stora företag påkontinenten.Vad vi kan göra är naturligtvis att diskutera meddessa underleverantörsföretag om vilka insatsersom behöver göras. Det är vad som sker genomindustriverket, som har sittunderleverantörsprogram tillsammans med en radandra myndigheter. Detta sker i VT-delegationen,där vi har avsatt särskilda pengar för att man skalldiskutera vilka insatser som behöver göras --teknikutveckling, strukturåtgärder osv. Det ärockså därför som vi är engagerade i diskussionernamed EG om att svenska företag får komma med iEGs småföretagsprogram. Så vi gör en hel del. Dethär är inget nytt problem.Anf. 148 ():Herr talman! Problemet är naturligtvis inte nytt.Framför allt har det funnits förunderleverantörsföretag. Jag har själv gjort enstatlig utredning om just vad man skulle kunna göraåt det. Problemet förstärks faktiskt i och med nu så radikalt skall tillämpa de fyrafriheterna -- frihet för varor, tjänster, kapital ocharbetskraft. Det gör att förändringarna går mycketsnabbare. Det kan också leda till att Sverigesmöjligheter att föra en aktiv småföretagspolitik,som industriministern gett ett antal komponenter i,försämras därför att vi blir bundna av ett regelverksom vi inte bestämmer över själva. Det finnsalltså -- det måste även industriministern medge --vissa nackdelar med att man inte längre får föra ensjälvständig ekonomisk politik, företagspolitik,regionalpolitik osv. Frågan är: Vilka är fördelarna?Anf. 149 Industriminister ():Herr talman! Internationaliseringen går vidarealldeles oberoende av våra diskussioner med EGoch anslutningsformerna där. Vi får eninternationalisering som innebär att vi blir alltmerberoende av de beslut som fattas i vår omvärld.Därför måste vi anpassa vår politik så att vi får enkonkurrenskraft som gör att våra företag ärkonkurrenskraftiga på den internationellamarknaden. Vi kan inte med några staket skapaförhållanden där vi skyddar våra småföretag ochunderleverantörer. Vi går obönhörligen mot eninternationell marknad, först i men ocksåvidare utöver gränser. Det är densituationen vi måste förbereda våra företag för.Anf. 150 ():Herr talman! Det är nog riktigt att man kanske intekan skydda sig med staket. Däremot kan manuppmuntra små plantor med hjälp av drivhus, ochdet kan behövas en del sådana saker. Jag deltog som åhörare i en utfrågning i skatteutskottetdär man talade om EG och skattefrågorna. Detframkom att företagen faktiskt kan vänta sig högreföretagsskatt om det blir en EG-anslutning. Mankommer således att hamna i ett kärvare ekonomisktklimat även på det sättet.Jag tror att det vore värdefullt och sjyst mot desvenska småföretagen att hjälpa till och göra eningående belysning av konsekvenserna, för- ochnackdelar, och lista dem innan EES-avtaletundertecknas.Vi har här inte nämnt utbildningsfrågorna. De äroerhört viktiga. Det har varit styrkaatt man har kunnat arbeta i nischer.Nischmöjligheten kan försämras när vi plötsligthamnar i en stor ostyrd marknad där vi inte kan taegna initiativ.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1990/91:640 om tullen påmiljövänliga sjukvårdsprodukterAnf. 151 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till att skillnaderna itullnivån undanröjs så att import av miljövänligaåteranvändbara varor åsätts samma tullnivå sommotsvarande varor för engångsbruk.Generellt görs naturligtvis ingen skillnad i tulltaxanberoende på om en vara är avsedd för engångsbrukeller för återanvändning.I det exempel som är utgångspunkt för KarinFalkmers fråga -- nämligen blöjor och liknandeprodukter -- har de dock kommit att åsättas olikatullnivåer. Detta hänger samman med attengångsblöjorna görs av cellulosa, medan de somkan tvättas och återanvändas är av textil.När övergick från vikttullar tillvärdetullar gjordes en bedömning av olikabranschers skyddsbehov. Pappersindustrinbedömdes inte ha behov av lika stort tullskydd somtextilindustrin, och gavs därför ett lägre tullskydd.Sannolikt tänkte man därvid inte på den effekt somKarin Falkmer uppmärksammat i sin fråga. Det varju vid då färre småbarnsföräldrar än i daghade tillgång till tvättmaskin. Behovet avåteranvändning för miljöns skull hade ännu inteuppmärksammats så som , bl.a. därför att detknappast fanns engångsartiklar att tillgå.Det är glädjande att miljömedvetandet ärstörre och att det åter finns föräldrar som kan tänkasig att använda blöjor som måste tvättas. Jag ärberedd att dra mitt strå till stacken genom att låtakommerskollegium utreda om tullnivån förexempelvis textilblöjor kan sänkas så, att de i vartfall inte missgynnas jämfört med engångsartiklar.Anf. 152 ():Herr talman! Jag tackar utrikeshandelsministernför svaret. Svaret gör mig både nöjd och glad.De produkter som min fråga handlar om inkräktarinte på svensk tekoindustris domäner. Det rör sigom återanvändbara blöjor, haklappar ochhygienunderlägg som kan ersätta liknandeprodukter avsedda för engångsbruk, vilka i förstahand är gjorda av cellulosa och plast.Det handlar i stället om att vi kan göra miljövinsteroch att sopbergets tillväxt kan bromsas. Det är enfråga om bättre resurshushållning. I Sverigeanvänds t.ex. 90 miljoner engångshaklappar på ettår. Det blir ett avsevärt tillskott till sopberget.Återanvändbara haklappar skulle kunna sparasåväl miljö som pengar. Återanvändbara blöjor haren växande marknad i . Där utgörengångsblöjorna av sopberget. Hur mångaprocent blöjorna utgör i vet jag inte, mensäkert är det åtskilliga procent. För ett barn somanvänder blöjor beräknasblöjkostnaden uppgå till , medankostnaden för återanvändbara blöjor -- då räknarman även in kostnader för tvättmedel ochavskrivning på tvättmaskinen -- beräknas uppgå tillca . Vi politiker skall inte avgöra vilketalternativ föräldrarna skall välja. Däremot bör vi setill ta bort de omotiverade skillnaderna iimportkostnader mellan engångs- ochåteranvändbara produkter som har sammaanvändningsområde.Jag är glad att utrikeshandelsministern är inne påsamma tanke. Som en påminnelse om löftet vill jagöverlämna dessa produkter.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1990/91:544 om ridskolan iStrömsholmAnf. 153 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågatarbetsmarknadsministern om regeringen avser attvidtaga några åtgärder i syfte att trygga en framtidför ridskolan i inom regeringen är så fördelat att det ärstatsrådet som skall svara på frågan.I dag har jag med kammarkansliets medgivande fåtttillfället och nöjet att föreställa har uppdragit åt lantbruksstyrelsen atti samarbete med ochskolöverstyrelsen utvärdera vissa frågor rörandehästavel och utbildning inom hästsektorn.Lantbruksstyrelsen har redovisat sina synpunkteroch förslag till regeringen i dens.k. hästutredningen (lantbruksstyrelsens rapport1991:4).Lantbruksstyrelsen föreslår i sin rapport att ettflertal utbildningar inom olika områden förhästhållningen skall flyttas och koncentreras främsttill i , Hästsportens folkhögskola,som också den är förlagd till , berörsbl.a. av förslagen.Hästsportens folkhögskola blev berättigadtill statsbidrag.Lantbruksstyrelsen förutsätter i rapporten att detstatsbidrag som utgår till Hästsportensfolkhögskola liksom de utbildningar som finns därskall föras över till Flyinge.Regeringen lade fram en propositionom folkbildning till . Propositionenbereds i utbildningsutskottet.Förslagen i denna proposition innebär en markantförändrad ansvarsfördelning mellan staten ochfolkbildningen. Den nuvarande detaljregleringenför att erhålla statsbidrag till studieförbundens ochfolkhögskolornas verksamhet föreslås upphöra densista juni . Inom de gränser som riksdag ochregering lägger fast, föreslås folkbildningen självbesluta om såväl fördelning av statsbidrag, som ominrättande av nya statsbidragsberättigadefolkhögskolor eller om avveckling.Uppgiften att fördela statsbidraget föreslåsfullgöras av ett folkbildningsråd som harbildats av ,Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation ochLandstingsförbundet.Det är således en fråga för folkhögskolanshuvudman och för att taställning till Hästsportens folkhögskolas framtid.Anf. 154 ():Herr talman! Jag vill först tackautbildningsministern för svaret på min fråga. Jagförsöker göra en välvillig tolkning av vad svaretinnebär, men det är ändock bara att konstatera attdet här utgör ett förödande slag för anrikaStrömsholm i kommun iVästmanland.Det finns två anledningar att känna den djupasteoro när det gäller framtiden för Strömsholm.Ridskolans specialutbildning kommer tydligenatt utlokaliseras ifrån och hamna iFlyinge i . Jag vill först konstatera att häst-och ryttarutbildningen i har en över400-årig tradition. På området har tidigare bedrivitsmilitär utbildning, och under en lång följd av år harcivil utbildning bedrivits, som i stort sett helt harövertagit den militära delen.Strömsholm ligger som bekant i . Det ären kulturbygd. Ridskolan är en institution, och detär en tradition att den hör samman med den härbygden. En utlokalisering av verksamheten ifrånStrömsholm skulle leda till en direkt utarmning aven levande miljö.Man kan också konstatera att hardrabbats mycket hårt ur sysselsättningssynpunktunder .