prot · GE09112 · 1991-05-15 00:00:00 — Av reservationnr 1 framgår att såväl moderata samlingspartiets,och företrädare yrkar avslagpå propositionen, vilket är mycket förvånande.När vi har tillfälle att lyssna till MargaretaGard från moderata samlingspartiet,uppmärksammar vi alla att hon talar mycket kortom huvudfrågan och helt koncentrerar sig på andraavsnitt i produktsäkerhetslagen.I debatt om internationelltutvecklingsarbete framhöll framför allt folkpartietsrepresentanter att biståndet måste öka till , dvs.till . gäller det att ökaresurserna, inte minska dem, var ett genomgåendetema. För tydlighetens skull framhölls också att detär ett stort misstag att minska biståndet och att detinte går att trovärdigt försvara.Men såväl som ochcentern anser tydligen att det går att trovärdigtförsvara ett avslag på den proposition som föreslåratt vi i inte skall exportera de varor somunderkänts för den svenska marknaden.Tänk att en så begränsad och naturlig åtgärd somändring av produktsäkerhetslagen kan göras till enså stor fråga att företrädare för tre partier yrkaravslag på förslaget! Var finns nu allt tidigare tal omsolidaritet och medmänsklighet?Från utskottets majoritet, som i detta ärende bestårav socialdemokraterna, ochmiljöpartiet, vill jag uttrycka en glädje över att vihär kan visa ett konkret exempel på solidaritet medmänniskor i andra länder. För oss känns det heltnaturligt att tillstyrka propositionens förslag.Jag vill ställa en fråga till ledamöter ilagutskottet. Varför har socialliberalasyn på människor och människors villkor heltförsvunnit i detta ärende? Vi är många ledamöter idenna kammare som med spänning avvaktar svaretpå den frågan.Fru talman! Jag yrkar avslag på reservation nr 1.Reservation nr 2 behandlar frågan om talerätt ifrågor om exportförbud. Reservanterna önskar atten sammanslutning av konsumenter, arbetstagareeller näringsidkare skall ha subsidiär talerätt ocksåi frågor om exportförbud.Till detta vill jag framhålla att det ärkonsumentombudsmannen som för talan hosmarknadsdomstolen. för ett mål tilldomstolen kan man på mycket goda grunder antaatt han samråder med andra myndigheter, i förstahand med kommerskollegium, med tanke på dekonsekvenser ett eventuellt exportförbud kan få förvår utrikeshandel. Genom ett sådant samrådinhämtas självfallet ytterligare kunskaper som ärtill gagn för konsumentombudsmannens slutligabedömning.Skulle konsumentombudsmannen efter samrådavstå från att föra ett mål vidare tillmarknadsdomstolen, är det inte särskiltkonstruktivt att medge att olikaorganisationer eller sammanslutningar får hasubsidiär talerätt och därigenom kunna gå förbikonsumentombudsmannen och vända sig direkt tillmarknadsdomstolen.De organisationer och sammanslutningar som harintresse av dessa frågor får gärna lämna sinasynpunkter och sitt material direkt tillkonsumentombudsmannen, som därmed får ettännu bättre underlag för sitt handlande.Utskottets majoritet anser att de möjligheter somhär står till buds för organisationer ochsammanslutningar att föra fram sina uppfattningarväl uppfyller de krav som kan ställas isammanhanget.Jag yrkar avslag på reservation nr 2.Reservationerna nr 3, 4 och 5 tar upp frågor sominte direkt berör dagens huvudämne utan rörproduktsäkerhetslagen i övrigt. Samtliga häraktualiserade frågor behandlades i sambandmed beslut om produktsäkerhetslagen.I reservation nr 3 önskar reservanterna att lagenskall utvidgas till att omfatta offentliga tjänster ochprodukter. I lagutskottets betänkande 1988/89:13uttalade utskottet att det framstod som befogat attenskilda människor ges ett skydd mot förekomstenav farliga varor och tjänster som tillhandahålls demäven i andra sammanhang än då de förvärvats av ennäringsidkare för eget bruk. Utskottet ansåg attfrågan borde utredas, och det anförda gavriksdagen som sin mening regeringen till känna.Frågan har varit föremål för utredning.Utredningens promemoria kommer attsändas ut på remiss. Av denna anledning finns detinga skäl till att gör något ytterligareuttalande i frågan. Utskottets majoritet anser att vibör avvakta remissomgången och det förslag somregeringen därefter utformar.Reservation nr 4 rör frågan om vilka adressater somskall ta emot ett åläggande om varning ochåterkallelse. Produktsäkerhetslagen stadgar attvarje näringsidkare som tillhandahållit en farligprodukt skall kunna åläggas att lämnavarningsinformation eller att återkalla produkten.Reservanterna föreslår att lagen skall ändras pådenna punkt så att endast tillverkaren eller i vissafall importören skall vara adressat för ettåläggande. Endast i de fall när ett sådant åläggandeinte ger något resultat skall åläggandet i ställetkunna riktas till grossist eller detaljist.Det är majoritetens uppfattning att lagensnuvarande bestämmelser bäst gagnarkonsumenterna. Detta är viktigt, eftersomproduktsäkerhetslagen är till för att skyddakonsumenterna från farliga varor. Det är tillnackdel för konsumenterna om ett åläggande skallriktas mot tillverkaren, som oftast är den sombefinner sig längst bort från konsumenten räknat.I reservation nr 5 föreslår slutligen reservanternaatt när talan riktas i mot ennäringsidkare skall denne ha möjlighet att dra inäven andra näringsidkare i den pågåendeprocessen. De anser att det urrättsäkerhetssynpunkt är motiverat. Reservanternaföreslår en lagändring så att angivet krav kanförverkligas.Från utskottets sida anser vi att det ankommer påkonsumentombudsmannen att bedöma, när hanskall utforma sin talan, om ett åläggande skall riktasmot en eller några av flera möjliga näringsidkare.Konsumentombudsmannens opartiskhet är enligtutskottet en tillräcklig garanti för att tillgodose derättssäkerhetskrav som bör ställas i sammanhanget.Vid en jämförelse med markndsföringslagen kankonstateras att inte heller den lagen ger någonmöjlighet för näringsidkare att dra in andranäringsidkare i pågående process.Fru talman! Med hänvisning till vad jag här anförtyrkar jag avslag på reservationerna 3, 4 och 5 ochbifall till utskottets hemställan i dess helhet.Anf. 40 ():Fru talman! började med attsäga att vi hade ett grundläggande skydd iproduktsäkerhetslagen. Ja, det har vi. Sedanräknade upp hur det var i andraländer. Det var rekommendationer inom OECDoch inom , och inom EG håller manpå att se över produktsäkerheten. Det är alltså idessa tunga instanser ännu ingen lagstiftning. Jagtycker att det har funnits fog för att avvakta och sehur t.ex. EG kommer att ställa sig till dessa frågor.Att gå ut så här tidigt och lagstifta på detta områdeär, som jag sade i mitt anförande, inte bra, när viser att vi har att anpassa oss till det övriga Europa.Därför tycker jag att det finns all anledning attavvakta.Lennart sade att jag berördehuvudfrågan kort. Ja, jag hade tunga argument föruppfattningen att den här lagstiftningen varfelaktig. Jag tyckte att frågan var för tidigt väckt,och jag anser att jag inte behöver argumentera meri denna sak. Sedan tycker jag inte att var och en avoss skall gå upp och beskrivaproduktsäkerhetslagen; det räcker med att LennartAndersson gjorde det. Annars får vi en orimligsituation här i kammaren.När det gäller de offentliga tjänsterna skulle jagkunna replikera att smet förbiden frågan väldigt kvickt genom att säga att den ärute på remiss och att vi får avvakta resultatet. Detkan man kanske säga. Men det har också funnits enovilja att ta i denna fråga när det gäller offentligsektor. Jag tycker för min del att det är betydligtangelägnare att vi får enproduktsäkerhetslagstiftning för offentlig sektor änatt vi får exporthinder när det gäller varorna.Här har och jag olika syn. Jagtycker att det finns fog för att se till att exempelvisden monopoliserade offentliga sektorn skallomfattas av produktsäkerhetslagen.Anf. 41 ():Fru talman! Av senaste inläggframgår med all tydlighet att hon inte tycks hasärskilt stor erfarenhet av internationellt arbete.Hon nedvärderar mycket kraftigt derekommendationer som antas av internationellaorgan. Jag sade särskilt att den rekommendationsom är antagen inom innebär att de varorsom är återkallade inom resp. land inte heller skallexporteras. Där finns alltså bindanderekommendationer.Den rekommendation som antog är ett avskälen till att nu är på väg att anta enlagstiftning. har redan gjort det tidigare, ochrätt snart kommer även andra länder att göra det.Inom EG var det intressant att närproduktsäkerhetsdirektiven behandlades iplenarförsamlingen, krävde flera ledamöteruttryckligen ett förbud mot export av farliga varor.EG-kommissionen har redan sagt att den är positivtill att lösa den frågan, men det är inte säkert vill lösa den via denproduktsäkerhetslagstiftningen, utan man vill seom man kan finna andra vägar. EG-kommissionenhar emellertid inte uttalat någon annan uppfattningnär det gäller målet att uppnå ett förbud mot exportav farliga produkter.Redan i den utredning som ligger till grund för detsvenska lagförslaget, som vi nu behandlar, sademan att en komplettering avproduktsäkerhetslagen med en exportklausulmycket väl kan utgöra ett led i EG-anpassningen påområdet.Men det här fäster tydligen intenågot som helst avseende vid. Hon går helt på vadett par reservanter i utredningen sade och vadkommerskollegium har sagt i sitt remissvar. Manskulle bara skjuta frågan . Jag kan intetolka det på något annat sätt än att har något som helst sinne för solidaritet medmänniskor i andra länder. sträcker sig tydligen inte över Sverigesgränser, utan hon ser enbart till vår egen situation.I de här frågorna måste vi faktiskt ha mer vidgadeperspektiv.Anf. 42 ():Fru talman! Om man läser i propositionen somligger till grund för betänkandet, finner man att detpå flera områden finns tvivel på om den här lagenär bra för och att den passar in i den övrigalagstiftning som finns inom , och vi tror, säger man sedan man påtalat detta, attdet här skall inom den lagstiftningsramen.Jag tycker inte att propositionen är entydig i dettafall.Sedan vill jag säga till attsolidaritet kan man utöva på många olika sätt. Attdet här skulle vara enda sättet för oss att utövasolidaritet tycker jag är litet futtigt -- det måste jagsäga. Det är viktigt att vi inte stiftar lagar som blirett hinder för svensk industri. Vi har i dagtillräckligt många hinder för vår exportindustri.Anf. 43 ():Fru talman! säger att solidaritetkan visas på många olika sätt. Då skulle det varamycket intressant att nu av fåbesked: På vilket sätt vill moderata samlingspartietvisa solidaritet med människor i andra länder, närman yrkar avslag på denna relativt enklalagändring, som skulle ge oss möjligheter att visasolidaritet med folken i andra länder? MargaretaGards alternativ är bara att säga nej. Menfinns det något annat alternativ? Visa då det!Anf. 44 ():Fru talman! Det är faktiskt så att vi har enproduktsäkerhetslag som är ganska omfattande,och den har ju sin verkan.Sedan är inte jag lika misstänksam mot företagareoch näringsidkare som är.Även de har ett ansvar gentemot andra människoroch andra länder. Jag kan inte se att vi skall ta ifråndem det ansvaret genom att lagstifta så här snabbt --och litet grand i blindo, skulle jag vilja säga.Anf. 45 ():Fru talman! Jag nämnde i mitt inledningsanförandeatt flera andra länder redan har den lagstiftning somvi nu är på väg att anta i . I de länderna harparlamentarikerna redan tidigare insettnödvändigheten av att ha en sådan här lagstiftning.Jag är också övertygad om att under det närmasteåret fler länder kommer att anta motsvarandelagstiftning. Men det tycks inte hjälpa, utanMargareta tycker att skall stå ensamtvid sidan om.Från majoritetens sida har vi en helt annanuppfattning. Vi anser att vi här i landet behöver haden beredskap som den utökade lagstiftningen geross -- så att vi kan sätta in åtgärder om det skullevisa sig nödvändigt.Anf. 46 ():Fru talman! Det är väl ändå, ,att ta i att säga att vi ensamma står utanför en sådanhär lagstiftning. De länder som har skaffat enlagstiftning enligt är ju inte såmånga. Det finns betydligt fler länder i världen --och betydligt fler industriländer, om vi skall hållaoss till dem. Så det argumentet håller inte.Anf. 47 ():Fru talman! I ett sådant här utvecklingsarbete,, när vi försöker visa solidaritetmed människor i andra länder, och särskilt i länder itredje världen, behöver inte vara sist blandländer som antar aktuell lagstiftning. Jag tycker attvi bör ha en högre ambition här i landet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )9 § Hinder för export av farliga varorFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU32 Hinder för export av farliga varor(prop. 1990/91:91 delvis).Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill i detta ärende hänvisa till mitttidigare anförande angående hinder för export avfarliga varor. betänkande byggerpå samma proposition som lagutskottets, menberör specifika områden. Den reservation som ärfogad till betänkandet är samstämmig medreservation 1 i lagutskottets betänkande, varför jagavstår från att yrka bifall till reservationen inäringsutskottets betänkande.Anf. 49 ():Fru talman! Eftersom den här frågan harbehandlats ganska ingående här i kammaren när vidiskuterade lagutskottets betänkande skall jagförsöka begränsa mitt inlägg. Dessutom har juMargareta i det här fallet avstått från att yrkabifall till reservationen i betänkandet.Vad man kanske dock kan påpeka är attutskottsmajoriteten har ansett det värdefullt ochbefogat att för sådana här fall skapa möjlighet attreglera ingrepp mot export av farliga varor ochäven möjlighet att begränsa utförsel av redaninförda farliga varor. Vi kan också konstatera att iett avsnitt i propositionen behandlas ganskaordentligt frågan om detta är förenligt med GATToch EG. Där har man bedömt detta utifrån redanvedertagna internationella regler.Därmed, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets förslag och avslag på reservationen.Anf. 50 ():Fru talman! Även från sida är viberedda att säga ja till de här lagförslagen. Det ärviktigt att exporten av farliga varor från Sverigeavvecklas. Huvudregeln, tycker vi i degröna, bör naturligtvis vara att sådana varor somanses skada svenskar inte skall exporteras föranvändning i andra länder. Det är den endamoraliskt försvarbara grundinställningen. Vi sombor i bör vara lika angelägna att skyddamänniskor i andra länder mot skada som vi ärangelägna att skydda dem som bor i vårt eget land.Vi tror att de här lagförslagen, när de blir lag,kommer att vara ett steg i rätt riktning. Vi hoppasoch förväntar oss att de kommer att tillämpas strikt.Då kommer de att göra nytta. Därför accepterar viförslagen, även om vi tycker att de är oklartutformade.Överläggningen var härmed avslutad(Beslut fattades efter 11 §. )10 § Ombildning av sparbanker tillbankaktiebolagFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU34 Ombildning av sparbanker tillbankaktiebolag (prop. 1990/91:136 delvis).Anf. 51 ():Fru talman! Från sida beklagar vi denutveckling som innebär att sparbankerna nu ansersig vara tvungna eller i alla fall är angelägna attvidta den här ombildningen av sinverksamhetsform. Det betyder faktiskt attverksamhetsformen blir en annan än den som haranvänts och som har givit sparbankernaderas särart. Den särarten har man markerat i sittnamn genom att kalla sig för sparbank. Det är alltsåen speciell associationsform. Den har en mer än100-årig historisk förankring. Vi tycker att desparbanker som väljer att lämna den härassociationsformen inte längre skall få kalla sig försparbanker. Därför vill jag ställa mig bakomreservation 1 i betänkandet.Vi tycker, fru talman, att det också är viktigt utreder associationsformer inom näringslivetsom inte bara är baserade påvinstmaximeringsprincipen. Vi tycker att denassociationsform som sparbankerna representerarär värd att få leva vidare. Det finns ju i dagassociationsformer som stiftelser, kooperativaföretag och ekonomiska föreningar. De fungerar ioch för sig, men har fått ganska liten anslutning. Vitycker att det vore värdefullt om man genom enutredning kunde klargöra vilken stimulans som kanbehövas för att de här associationsformerna skallanvändas bredare. Utredningen bör också klargöravilka hinder för deras användning som föreligger.Det kan hända att en sådan utredning visar påbehov av vissa förändringar.Jag vill även ställa mig bakom reservation 2 tillbetänkandet.Anf. 52 ():Fru talman! I detta betänkande frånnäringsutskottet behandlas regeringens propositionom ändring i sparbankslagen avseende ombildningav sparbankerna till bankaktiebolag. Denlagändring som föreslås har till syfte att möjliggöraen strukturförändring inom sparbankssektorn.Ombildningen av bankaktiebolagen gersparbankerna möjlighet att öka det egna kapitalet,även på annat sätt än genom vinstavsättningar. Attdet är angeläget att vidmakthållasparbanksrörelsens speciella karaktär, nämligen attfrämja sparsamheten i vårt land, framgår tydligt avpropositionen, där det föreslås att aktierna i detnybildade bankaktiebolaget överförs till en särskildstiftelse med syfte att främja sparandet.Med anledning av en motion från degröna har två reservationer fogats till betänkandet.I den första reservationen vill man förbjuda ensparbank som övergått till bankaktiebolag attanvända namnet sparbank. Utskottsmajoritetenanser att syftet att främja sparandet kvarstår och attbankaktibolaget ingår i en sparbankssfär medmajoritetsägande. Jag yrkar därför avslag påreservation 1.I reservation 2 föreslås en utredning om vissaassociationsformer i syfte att begränsa möjlighetentill vinstmaximering. Utskottsmajoriteten har äveni detta fall funnit det omotiverat med en utredningoch avstyrker således reservationen. Med denmotiveringen, fru talman, yrkar jag avslag påreservationen och bifall till utskottets hemställan idetta betänkande.Anf. 53 ():Fru talman! Vi hade så sent som i går enföredragning i näringsutskottet frånbankinspektionen. Vi fick då höra litet mer än vadman kanske har fått ta del av genom pressen omden brist på ordning som råder inom ett antalsvenska banker. En del av den här bristandeordningen har lett till utomordentligt storaförluster. Man kan säkert härleda att denna brist påordning har lett till förluster istorleksordningen 5 miljarder svenska kronor.Detta är min uppskattning, fru talman, inte ett citatav vad föredraganden sade. Denna bristandeordning har orsakats av att man i ovanligt högttempo har hetsat efter vinstmaximering. Detta haralltså lett till förluster. Dessa förluster kommer manmed stor säkerhet att försöka ta ut av sina kundergenom högre avgifter. Det finns tyvärr inte såmånga andra sätt att ta ut dem på.Med den inriktning som sparbankerna har haft, harde än så länge, om uttrycket tillåts mig, varit litetgrand av en oas. Det har i och för sig varit enalltmer avbefolkad oas i den här klippekonomin,som har fått en förfärande fart. skall vi hoppasatt dessa nya uppgifter, om att även banker kanöverspekulera med stora förluster som följd,kommer att dämpa ivern efter snabba vinster. Menvi kan inte vara säkra. Vi i tycker attdet hade varit utomordentligt värdefullt omspararna hade haft en litet tryggare placering ochom den driftsform som sparbankerna inneburithade fått leva vidare. Vi beklagar den härförändringen djupt. Jag vill härmed yrka bifall tillreservation 1 i det här betänkandet.Anf. 54 ():Fru talman! Det är riktigt som att bankinspektionen i går lämnade enredogörelse inför näringsutskottet vad gällerkreditförlusterna i bankerna. Men det är ju så, herrKrister Skånberg, att sparbankerna även i sinnuvarande ordning har dragit på sig mycket storakreditförluster. Det är också riktigt attbankinspektionen sade att viss del av de härkreditförlusterna kan hänföras till en oordning ibankerna. Det är ju bankinspektionens skyldighetatt se till att ordningen återställs.När det gäller nödvändigheten av den härförändringen av sparbanksrörelsen vill jagframhålla att man även inom sparbanksrörelsenmåste tillåtas att skaffa sig kapital för att klarakapitaltäckningsreglerna. Dessa får nu en sådanförändrad karaktär att detta är en nödvändighet.Det här förslaget innebär ingen som helst ökad riskför konsumenten eller för spararen, utan detklargör bara en ägarbild. Det kommer också att ökamöjligheten till större utlåning. Det hör också tillsaken att lagrådet, som har granskat den härförändringen, på intet sätt har haft någonting atterinra mot förslaget.Fru talman! Jag står fast vid mitt yrkande om bifalltill hemställan i betänkandet.Anf. 55 ():Fru talman! Det finns inga omedelbara sambandsom säger att den oordning som jag talade om, baraberor på driftsformen. Det är helt klart. Men dettabreda ägande och det intresse, som jag utgår ifrånhar präglat ägandet i sparbanksrörelsen, har syftattill att främja just sparandet. Jag tror attövergången till annan associationsform faktisktinnebär stora risker för ett mer ansvarslöst ägande.Faktum är ju att grundtanken i aktiebolagslagenjust är att det personliga ansvaret skall suddas utoch försvinna. Detta är någonting som vi kommeratt återkomma till i andra sammanhang, fru talman.Jag vidhåller att detta är en på många sätt tristutveckling. Det enda vi kan göra åt den är attåtminstone vädja till kammarens ledamöter om attsparbankerna inte skall få behålla namn som hartillkommit när de hade ädlare syften. Därser vi nu en urholkning.Jag vidhåller mitt yrkande om bifall till reservation1.Anf. 56 ():Fru talman! Jag vill bara helt kort kommentera detsom föreslås i reservationen om att namnetsparbank inte skall få användas av de nyabankaktiebolagen. Det finns begränsningar när detgäller detta i propositionen. Om det visar sig attägarförhållandet förändras och majoritetsägandetgår till andra än de som finns inomsparbanksrörelsens banksfär, kommer man attompröva namnfrågan. Det tycker jag är etttillfredsställande svar. Det bör även tillfredsställamiljöpartiet.Anf. 57 ():Fru talman! Det är ju värdefullt om man kommeratt ta ett sådant steg och göra enomprövning av detta. Vi tycker att det hade varitrejälare att skriva in det villkoret för att få bärabeteckningen sparbank vidare.Jag skall inte förlänga det här replikskiftet. Jag villbara konstatera att det tyvärr visade sig medskrämmande tydlighet i går att bankinspektioneninte har kunnat -- diskret uttryckt -- förutse denganska dramatiska och ekonomiskt settkatastrofala utveckling som har ägt rum. Det ärungefär så man får tolka föredraganden. Mankunde mycket väl och vältaligt förklara hur det helagått till efteråt, men man kunde inte se det i förväg.Jag är övertygad om -- det är tråkigt att jag måsteha en litet dyster inställning -- att den ökadestorskaligheten i bankväsendet, inkl.sparbanksväsendet, kommer att leda till en ytligareekonomi. Därför tycker vi att det är trist attsparbankerna dras in i detta.Anf. 58 ():Fru talman! Jag rekommenderar faktiskt KristerSkånberg att läsa utskottets betänkande en gångtill. Där kan han finna att utskottet ordentligt harunderstrukit att en bank som till ägsav intressenter utanför sparbankssfären inte längrebör få gå under namnet sparbank. Där har vi redannu skrivit in att vi är beredda att föreslå enomprövning, om ägarstrukturen skulle förändrasoch hamna utanför den sparbankssfär som finns nu.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )11 § betänkande1991/91:KrU29 Filmstöd (prop. 1990/91:81).Anf. 59 ():Fru talman! Kammaren skall nu diskutera film.Det är inte alltför vanligt. förorsakasdebatten av propositionen med anledning av detnya filmavtal som slutits mellan staten och film- ochvideobranschen. har också haft attta ställning till motioner som väckts med anledningav propositionen.Fru talman! Den europeiska expertgruppensrapport om den statliga kulturpolitiken citerasgärna av socialdemokratiska kulturpolitiker.Rapporten ger en kortfattad och bra analys avfilmsituationen i , och jag läser själv därför:Film är en gynnad konstform i . Statliginblandning i den svenska filmproduktionen komrelativt sent, 1963. gjordes ca 30filmer , men när publiken halverades underen sjuårsperiod utsattes industrin för svårapåfrestningar.Och litet senare i rapporten: ''Det märkliga är attSverige i genomsnitt fortfarande producerar 21långfilmer .