prot · GE0991 · 1991-04-10 00:00:00 — Ni villbeskatta ändliga råvaror och miljöutsläpp.Samtidigt säger ni att detta inte kan påverkabudgeten, utan medlen måste användas förinvesteringar. Järnvägsinvesteringar och andrainvesteringar är mycket intressanta, men hur serdet järnvägssystem, , ut som intebehöver underhållas, som inte drar någradriftskostnader? Självfallet måste man användabudgetmedel. Det finns inslag av bedrägeri i erpolitik, och skattepolitiken är grunden för detta.Jag tycker faktiskt att ni har missat en mycket viktigpoäng. Skattereformen innebär en introduktion avmiljöavgifter i . Det väckte år efter årvåldsamt motstånd när vi försökte att lanseramiljöavgifter, men vi lyckades få med detta iskattereformen. Vi går vidare.Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag fick tydligen en korrektion på dethär. Det var alltså inte som syftade tillneutralitet i skattereformen. Det var kanske denandra parten som gjorde det. syftadefaktiskt till olika fördelningar, och i det här fallet tillett gynnande av höginkomsttagare. Jag ber omursäkt för mitt misstag.Beträffande dynamiska effekter vill jag säga att detvar ett inflöde av miljarder kronor. I fråga om justert och socialdemokraternas förslag rörde det sig,om jag inte tar fel, om . Dettakallar jag flöde. Jag vet att andra partier hadestörre flöden. Det har sagts förut. Det var det jagrefererade till.Miljöprofilen är som sagt inte på något vis tydlig iden reform som genomfördes. Jag tog som exempelavdragen för resa till och från arbetet. Där föreslogvi just av miljöskäl, och fick visst medhåll frånsocialdemokraterna innan ni kom in i bilden, skulle få göra samma avdrag om man användekollektivtrafik, om man åkte cykel, samåkte ellernågot sådant. Det skulle inte gynnas att köra bil tilloch från arbetet. Det fick ni bort. gynnas det attköra bil till och från arbetet. Det är bara ettexempel på hur man har svikit miljöprofilen i erskattereform.Kjell påpekade även att järnvägar ocksåbehöver underhållas. Det är helt riktigt. Men detkostar mycket mer pengar att investera i byggandetav nya järnvägar. Problemet är alltså att vissaskatter faktiskt kan användas för budgeteffekter,andra bör användas mer för investeringar, eftersomde är kortsiktiga. Man kan få in pengar på en visstid. Detta måste man planera. Det var det jagrefererade till i det här fallet.Anf. 86 () replik:Herr talman! Egentligen tycker jag att GöstaLyngås påstående, att vi skulle ha syftat till att ökaklyftorna i samhället med skattereformen, är såbottenlöst skamligt att man helst skulle vilja avståfrån replik. Vi har genomfört reformen för att fåmöjlighet att upprätthålla välfärden i . Viser tydliga tecken på att den välfärden håller på atturholkas, när vi inte längre har råd med de socialasystemen. Jag tyckte faktiskt att detta var ettbotteninlägg.Er investeringspolitik, de stora, flotta uttalandenaom övergång till energisnål teknik och allt vad dethandlar om, är ett gigantiskt industriprojekt. Detkommer aldrig att kunna fullföljas med er syn påindustrisamhället. Det krävs en enorm industriellsatsning för att man skall kunna komma dithän.Den måste ske under strikt miljömässiga former.Jag skulle gärna vilja ha besked avseende ersänkning av matmomsen. Det är något av detmärkligaste jag har sett under alla år. Det har lagtsfram många förslag i denna kammare om hur detskulle se ut, men jag tror faktiskt att ni tar priset.Vad är skälet till att den som går och köper oxfilé ibutiken skall ha en sänkt moms på detta, medan defamiljer som köper fläskkotletter eller en halvgrillad kyckling skall ha förhöjd moms på detta? Jagvill gärna ha svar på den frågan, . 87 () replik:Herr talman! Först vill jag ta upp påståendet att detinte skulle vara syfte att åstadkommastora skillnader med skattereformen. Det var mesten tolkning av avståndstagandefrån att ni hade planerat att skattereformen skullevara neutral. Det var tydligen socialdemokraternasom gjorde den planeringen och inte ni.Det är helt riktigt, och utgör en del avmiljöprofilen, att vi i vårt resonemang ommatmomsen skiljer mellan sådan produktion somär av miljövänlig karaktär och sådan som inte ärdet. Nötboskapsproduktionen är faktiskt mermiljövänlig än de andra alternativen. Det är helaanledningen. Det finns förklarat. Det kan man läsa.Man behöver inte fråga om det här, det finns attläsa.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 88 ():Herr talman! Den skattereform som justgenomförts innebär lägre skatt på arbete ochsparande samt skärpt skatt på kapital ochkonsumtion på kredit. Det nya skattesystemetkommer att motverka den tidigare, främst blandmånga höginkomsttagare, så utbreddaspekulationen och skatteplaneringen. Nolltaxeringblir omöjlig eller försvåras kraftigt. Det är kanskedetta, herr talman, som upprör ochBo Lundgren så dant.Skattereformen leder till att rättvisan ökar ochbidrar till att den svenska välfärdsmodellen kanbevaras och utvecklas. Det är en reform som visocialdemokrater är stolta över. Jag hade tyckt attdet helt enkelt hade varit underbart, LarsBäckström, om ni hade varit litet mer konstruktivavid utformningen av den nya reformen.Skattesystemet skall bidra till en rättvis fördelning.Med skatterna betalar vi för den gemensammavälfärden. Ett rättvist skattesystem skall finansieravård, utbildning och omsorg, så att välfärden kanfördelas efter behov och betalas efter förmåga.Detta är en grundbult i den svenskavälfärdsmodellen.Den genomförda reformen handlar självklart intebara om kronor och ören. Den handlar också ommoral och frihet, som säger i sinvalarbetarbroschyr. Men uppenbarligen har vi ochmoderaterna helt olika uppfattning om vad dennamoral och frihet innebär.Enligt är det tydligen god moral attgenom fiffiga transaktioner och omfattandeskatteplanering avstå från att betala sin del avskatten. På något annat sätt kan man knappasttolka olika förslag till återinförandeav olika former av avdrags- ochkvittningsmöjligheter i skattesystemet.Det gamla skattesystemets många avdrags- ochkvittningsmöjligheter ledde till en omfattande ochmycket osund skatteplanering. Det var naturligtvisi de flesta fall helt lagliga transaktioner somgjordes. Men systemet uppmuntrade tillskattemanipulationer i stället för produktivainvesteringar och satsningar för framtiden.När den som redan har mycket, och dessutomtillgång till skickliga skatteexperter, efter eget frittskön kan avstå från att betala sin del av skatten, ja,då upplevs naturligtvis detta som orättvist.Konsekvenserna av ett sådant system är att den sominte kan utnyttja systemet, eller som helt enkelt ärlojal med systemet, får betala en ökad andel av våragemensamma insatser.Att vill återinföra det gamla orättvisaavdragsraseriet är inte särskilt förvånande. Jag seratt ruskar på huvudet. Det ligger helti linje med deras ambitioner att försvaga vårgemensamma sektor och att bevara gamlaprivilegier. Jag vill dock ställa en fråga till KjellJohansson och liberalerna, som underden har uttalat att de så gärna villbilda regering med efter en eventuelltframgångsrik valrörelse: Tycker attdet står i överensstämmelse med folkpartietliberalernas syn på moral och rättvisa att åter görafiffiga skattetransaktioner och omfattandeskatteplanering möjliga?Herr talman! Vi socialdemokrater slår vakt omsolidariteten och rättvisan. Dessa mål utgör de mestgrundläggande värderingarna i arbetarrörelsen.Allas lika rätt till trygghet och välfärd är beroendeav hur villiga vi är att betala för den. Men inte baradet, det är också nödvändigt att de som har storbärkraft är beredda att avstå litet till dem som harlägre bärkraft. Detta är innebörden av solidaritetenoch rättvisan.Moderaterna vill sänka skattetrycket iSverige till den nivå som gäller i motsvarande andravästeuropeiska länder. Men skattetrycket är inte,, ett entydigt begrepp. Jämförelsermellan olika länder måste, för att ge en rättvis bildav förhållandena, beaktas med hänsyn tagen till deolika ländernas varierande förutsättningar.Också vi socialdemokrater tror att det vore bra omdet blev ett något lägre skattetryck. Vi ärövertygade om att det nya skattesystemet kommeratt medverka till att det blir ett ökat ekonomisktutrymme framöver. Men kraven på en sänkning avdet totala skattetrycket måste ses i relation till allakrav -- inte minst gäller det krav som ställs här ikammaren -- på goda pensioner, på en god vårdsamt på en god utbildning och omsorg. Kraven påskattesänkningar måste ses i förhållande till deandra angelägna behov som människor har.Också kräver i sin partimotion ensänkning av skattetrycket. Men kraven på en sänkning avskattetrycket följer en fallande skala. uttrycker sig litet meraförsiktigt, och liberalerna hamnarnågonstans mittemellan.Jag har ytterligare en fråga till ochRolf Kenneryd: Tycker ni att krav påskattesänkningar är förenliga med bevarandet avvälfärden? Alla skall ju kunna erbjudas god vård,utbildning och omsorg. Jag tycker att LarsBäckström ställde en bra fråga till ,som dock inte svarade på: Hur skallni finansiera era skattesänkningar om 27,5miljarder? Jag vet att svenska folket vill ha ettkonkret svar på den frågan.Herr talman! Den svenska ekonomin är i grundenstark. Men för den skull är det inte så, att vi inte harnågra problem. Tillväxten är alltför låg.Kostnadstrycket har varit för starkt, och inflationenhar gröpt ur vår köpkraft.Det har i debatten hävdats att skattereformenskulle gynna de högavlönade och missgynnamänniskor som har lägre inkomster, särskiltkvinnorna. Men det är inte sant, ! Detfinns ingen sanning bakom era påståenden, LarsBäckström!Jag rekommenderar er att studera LO-ekonomernas utredning av effekterna av den nyaskattereformen. Höginkomsttagarna får faktisktbetala sina egna skattesänkningar. Skatteplanerareoch andra som tidigare haft lågbeskattadeinkomster får skattehöjningar.Marginalskattesänkningen kompenseras effektivtgenom avdragsbegränsningar och genom en skärptskatt när det gäller olika typer av löneförmåner ochandra tidigare lågbeskattade inkomster.I det nya systemet flyttas skattebördan över frånarbete till kapital. Det tycker jag att ni ivänsterpartiet borde kunna ge oss en liten eloge för.Kapitalet har stor bärkraft men har i det gamlaskattesystemet inte bidragit till finansieringen avvården, skolan eller barn- och äldreomsorgen.Genom skattereformen kommer kapital attbeskattas efter bärkraft och att få bära sin del avansvaret för finansieringen av den gemensammasektorn. Detta tycker jag är bra.En övervägande majoritet när det gällerlöntagarhushållen får en rejäl standardhöjning.Barnfamiljerna får ett bättre resultat än andrahushåll. Särskilt bra går det för ensamstående somhar barn och som bor i lägenhet. Här är detnaturligtvis framför allt de kraftigt förbättradebarn- och bostadsbidragen som hjälper till.Av de beräkningar som har gjorts avskattereformens fördelningseffekter framgår detatt reformen totalt sett ger ett förhållandevisneutralt utfall. Andelen vinnare är kanske t.o.m.något större bland kvinnorna än bland männen.Det beror på att männen i genomsnitt har högreinkomster än kvinnorna. Detta innebär att männenfår ett större utbyte av marginalskattesänkningar.Å andra sidan har männen i regel större avdrag ochen större andel tidigare lågbeskattade inkomster.Detta innebär att männen får stå för en större delav finansieringen av reformen än vi kvinnor. Ocksåden skärpta beskattningen av olika löneförmånerträffar männen i högre grad än kvinnorna.Kvinnorna får ett större utbyte av den särskildaskatterabatten, eftersom denna främst utgår tillkvinnor som har deltidsarbete. För mångadeltidsarbetande kvinnor innebär skattereformenen betydligt lägre skatt än tidigare.Moderaterna vill införa ett grundavdrag för barnvid den kommunala beskattningen, och i likhet medcenterpartiet vill man återinföra skattereduktionenför hemmamake. Men vi socialdemokrater hartillsammans med liberalerna valt andravägar för att stödja barnfamiljerna.Jag vill ställa en sista fråga till : Stårni i fortfarande fast vid skattereformen,vid detta med att den gynnar kvinnorna ochbarnfamiljerna, eller tänker ni överge reformen föratt eventuellt bilda en regeringskoalition medmoderaterna? Det är en oerhört viktig fråga somjag förväntar mig ett tydligt svar på.Herr talman! En annan grupp som i debatten harframställts som skattereformens förlorare ärpensionärerna. Men inte heller detta är sant.Pensionärerna är förvisso inte en enhetlig grupp.Men totalt sett kommer pensionärerna att klara sigbra med det nya skattesystemet.Det finns dock en liten grupp pensionärer som pågrund av låg pension och stora hyreshöjningar harkommit i kläm. För denna grupp har regeringenredan föreslagit extra insatser. Det grundläggandeproblemet för denna grupp är dock inteskattesystemet. Regeringen har därför tillsatt ensärskild utredare som skall se över förhållandenaoch komma med förslag till ett nytt KBT-system.Anledningen till att de här pensionärerna harkommit i kläm är det orättvisa kommunalabostadstillägget.Jag vill också kommentera några punkter ibetänkandet med anledning av motioner där mankräver en översyn av vissa regler.Först och främst gäller det en översyn av reglerna ifråga om utlandsresor. Vi i utskottet delarmotionärernas uppfattning att det i fråga omreglerna är angeläget att åstadkomma en bättresamstämmighet när det gäller utlandsresor ochresor inom . En översyn planeras nu inomfinansdepartementet i detta syfte.En annan fråga gäller den tekniska utformningenav fastighetsskatten. har redanberört denna fråga. Motionären anser att skattenskall göras mer enhetlig för alla bostäder, oavsettvilken typ av hyreshus som lägenheterna är belägnai. Vi kan inte anvisa teknisktlämpliga metoder för bättre lösningar än vad somnu gäller. Vi anser därför att det behövs en översynav detaljerna i detta avseende.Slutligen riktas det i flera motioner viss kritik motreglerna för reavinstbeskattning beträffandebostadsrätter. Jag erkänner, , attsystemet är krångligt. Det är därför som vi säger --har säkert läst betänkandet -- att vivill att det görs en översyn av de här reglerna. Detgäller ju att åstadkomma en större rättvisa samtenkelhet och begriplighet. Det är kanske inte såkonstigt att det, när vi har gjort om hela vårtomfattande skattesystem, har uppstått en delkrångel. Naturligtvis skall vi komma till rätta meduppkomna problem.I samband med tidigare behandling avden stora skattereformen har -- så harjag räknat ut det -- avgivit ungefär 170reservationer. Även till dagens betänkande finnsnärmare 40 reservationer fogade. Reservationernahar det gemensamt att de i många fall skulle leda tillökade orättvisor och ökademanipulationsmöjligheter.Inte nog med det, fru talman: utöver ökademöjligheter till avdrag och skatteplanering för iförsta hand de redan välbeställda, skulleskattebördan vältras över på de vanliga löntagarna.Möjligheterna att bevara och utveckla välfärden förde många skulle kraftigt undermineras.Visst, , kan det vara populärt att pågator och torg lova skattesänkningar och nyaavdragsmöjligheter. Men jag blir ganska upprördnär och folkpartisterna i Stockholmskommun beslutade att sänkakommunalskatten med . Det blir inte mångaören mer i kuvertet för sjukvårdsbiträdet påSödersjukhuset, men det blir ett stort hål i denkommunala kassan. Många gamla, barn ochpensionärer får inte den omvårdnad som de så välbehöver.Slutligen: Vi står fast vid den skattereform som vitillsammans med genomfört. Den skallgöra det lönsammare att arbeta och spara,som kapitalet skall få bära sin del avskatten. Nolltaxerarnas tid är förbi -- hipp, hipp,hurra!På några års sikt kommer skattesystemet att,tillsammans med andra åtgärder, innebära ökadtillväxt och bättre möjligheter att utveckla vårvälfärd. Det borde liberalerna tänka pånär de alltmer lierar sig med den moderataskattepolitiken.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 89 BO () replik:Fru talman! Oavsett om socialdemokraternaregerar i eller i kan deställa till ekonomin så att det blir svårt att sänkaskatterna så mycket som det vore önskvärt. Mendet är en skillnad mellan socialdemokrater ochmoderater och folkpartister också i Stockholm.Moderater och folkpartister vill sänka skatten, omän blygsamt inledningsvis. Socialdemokraterna villi varje fall inte sänka den. Därmed har jag fått svarpå min första fråga till sitt inledningsanförande avrättar skattesystem som har haft under långtid. Men vem byggde upp det svenskaskattesystemet, det som skapade all den fifflighetoch fufflighet som hon talade om? Jo, det var ErnstWigforss, och , medkritik från oss moderater . Ni hartvingats inse att de höga marginalskatterna var detsom grundlade risken för avdragsfiffleri genom attavdragsvärdet var så stort. Ni lade fram 19--20förslag till åtgärder mot skatteflykt och skattefusk.Det hade ingen effekt. Det enda som har någoneffekt är att sänka skattesatserna, sänkamarginalskatterna. Det har äntligen lyckats efterlångvarigt opinionsbildningsarbete inte minst frånvår sida. Ni har tvingats till en omvändelse undergalgen.God moral är att ha ett vettigt skattesystem, somgör att man inte kan fly undan den skatt som vi allamåste betala. Men god moral är också att inte låtamänniskorna betala nästan två tredjedelar av sininkomst i skatt och sedan förespegla dem att vipolitiker med hjälp av dessa pengar kan bestämmaåt dem så att de skall få en bra sjukvård, brabarnomsorg och bra sysselsättning. Vi har intetillräckligt bra sjukvård, som garanterar alla vård irätt tid. Vi har inte barnomsorg för alla, för den fårman inte bestämma själv. Vi ser hur arbetslöshetennu ökar snabbt och regeringen tvingas gå in medkrispaket. Det är anmärkningsvärt, men sådana ärfakta. Detta har socialdemokraterna och det högaskattetrycket åstadkommit.Det är intressant att höra säga attskattesänkningar måste ställas mot andraangelägna behov som människorna har. Vem skallbestämma vilka behov de har? I skall det socialdemokratiska partiet, möjligenmed hjälp av det vänsterparti somsocialdemokraterna flörtade med här i kammaren,bestämma åt människorna, ta in pengarna genomskatt och sedan ge ut i offentliga monopol,regleringar och annat till de enskilda. Men de skallinte kunna bestämma själva.För oss moderater är det viktigt att sänkaskattetrycket, att låta de vanliga människornabehålla mer av sina egna inkomster efter skatt, attavreglera, att använda pengar bättre så att de självakan välja barnomsorg samt genom obligatorisktförsäkringssystem, där ingen faller utanför, se tillatt människorna får välja sjukvård. Det är någraexempel på det goda samhälle som vi vill skapa.Anf. 90 () replik:Fru talman! sade att det hadevarit underbart om hade varit merkonstruktivt. Det är klart att kananse det, men vad var det som var så destruktivtmed hållning i skatteutskottet? Vardet destruktivt att vi ville ha en mer enhetligkapitalbeskattning? Var det destruktivt att hävdaatt borde ha en företagsskatt som ligger ipari med vad man har i västeuropeiska och i övrigaindustriländer och inte avsevärt lägre? Var det såoerhört destruktivt att hävda att matmomsen bordesänkas? Var det destruktivt att vi ville ha störreinslag av styrande punktskatter på energiområdet?Var allt detta så destruktivt, när vi var såkonstruktiva att vi kunde tänka oss att diskutera50 % marginalskatt upp till inkomster på 300 000kr., om man såg till att inte göra oerhört kraftigamomsbreddningar, som skulle ha en dåligfördelningseffekt?Är det konstruktivt att lägga sig platt förfolkpartiet? Är det kravet på konstruktivitet, då ärvi aldrig konstruktiva. Jag tror inte att AnitaJohansson anser att man måste gå så långt i liberalriktning för att kallas konstruktiv.Anita säger att alla LO-ekonomer visaratt skattesystemet har en bra fördelningspolitiskeffekt. Men i propositionen finns uppgifter somsäger att den femte decilen -- detta teoretiskabegrepp -- tjänar på skatteomläggningen,medan decil 9 tjänar på skatteomläggningen.Det är till de bäst ställdasfördel. Jag tog undan de extremvärdena decil 1 ochdecil 10, för det vill socialdemokraterna göra. Så vibehöver inte gå till LO-ekonomerna, vi behöverbara läsa i regeringens proposition och se att de bästställda gynnas mest. Det vet alla. Detta är enreform där den som tjänar . får i bästa fall10 . lägre inkomstskatt och den som tjänardet dubbla får det tredubbla i sänkt inkomstskatt,. Det är inte fördelningspolitiskt bra, omman sedan finansierar med momsbreddningar.Anita ville ha en liten eloge. Jag gergärna t.o.m. en liten röd ros till att kapitalbeskattningen har blivit bättre.Samtidigt måste jag dela ut tre rejäla risknippenvad gäller progressionen.Om marginalskatterna: För mycket och för litetskämmer allting. Här gick man för långt genom attta bort progressionen. Jag ger ett risknippe förföretagsskatten. Man lägger sig där på en extremtlåg nivå. Varför skall ha dubbelt så högbolagsskatt som ? Varför skall Västtysklandha det? Och jag ger ett risknippe för den oerhörthårda momsbeskattningen. Så en liten ros och treris.Anf. 91 () replik:Fru talman! Får jag inleda med att också utdela enros som en liten komplimang till det engagemang som hon visade i sittanförande, i varje fall när det gäller röstläget. Detvar desto mera imponerande som innehållet vartunt och delvis motsägande. Jag skall ge ett parexempel.Anita inledde med att säga att den härreformen, som hon kallar den, ger lägre skatt påsparande, men den ger högre skatt på kapital. Fårjag be förklara sambandet mellandessa båda påståenden? Är det inte i själva verketså att sparande just är kapitalbildning? Någotderaav dessa påståenden måste rimligtvis vara fel.Vidare säger attsocialdemokraterna slår vakt om solidariteten ochrättvisan. Men upplever vi allt flermotsatta effekter av skatteomläggningen.Anita hänvisar också tillschablonberäkningar, som ger vid handen att allagrupper gynnas, utan att säga att det inomvarje grupp finns betydande andelar som integynnas utan tvärtom missgynnas. Jag vill fråga:Varför har ingen i det praktiska livet märkt att allagynnas? försöker ju göra dettatroligt.Ett sådant exempel är pensionärerna. Det är ettriktigt påstående att de inte utgör någon enhetliggrupp utan tvärtom är precis lika ojämnlika när detgäller inkomstförhållanden som vi i yrkesverksamålder. Därför kan man inte ta pensionärerna såsomen grupp och säga att de missgynnas eller gynnas.Jag har inte heller påstått att alla pensionärermissgynnas. Men jag har påstått -- precis som AnitaJohansson slutligen medgav -- att de sämst ställdapensionärerna klart missgynnas och kommer attmissgynnas även efter de justeringar som görs.Så som grund för detta anger skillnader i kommunala bostadstilläggmellan olika kommuner. Det är en liten del i dettasammanhang. Den mest fundamentala orsaken tilluppkomsten av de orättvisor som vi nu får beläggför är ett i grunden orättvist pensionssystem. Detkan vi inte göra något åt, om vi inte inrättar denform av grundpension som vi har föreslagit och somvi har att behandla i annat sammanhang.Slutligen vill jag fråga beträffandesystemet med reavinst på bostadsrätter, vilket honfinner vara krångligt. Jag påstår att det dessutom ärorättfärdigt. Varför kan man då inte ändra det i ettslag? Vilket råd ger när det gäller delåginkomstpensionärer som får mer än 100 %marginaleffekter på sina ränteinkomster? Får desamma svar som gav, dvs. att deskall skatteplanera så länge de kan göra det?Anf. 92 () replik:Fru talman! påstod pompöst attjag hade fel i fråga om fördelningseffekterna, så detfår jag lov att ta upp. Om kvinnornas ekonomi sadejag ingenting. Vad jag tänkte på varlågpensionspensionärerna. Jag tror att det ståralldeles klart för alla att de har fått en besvärligsituation genom skattereformen. Det är inteförvånande, eftersom det tidigare betalade enmycket liten direkt skatt. betalar de en högreindirekt skatt, medan sänkningen av deras direktaskatt är minimal. Jag tror på de procentuella siffrorsom redovisade. Det är t.o.m.ännu värre. Det är inte procent det gäller utantusenlappar. För en höginkomsttagare gäller detåtskilligt flera tusenlappar. Detta spelar en roll.